Download PDF - Air Greenland
Download PDF - Air Greenland
Download PDF - Air Greenland
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
suluk<br />
2005 # 02<br />
Tigoriannguaruk!<br />
Tag suluk med hjem!<br />
Your personal copy!<br />
Ass./Foto/Photo: Carsten Egevang
Angalaneq<br />
niuerniarnerusarpoq<br />
Pilersuisoq – Akitsuuteqanngitsut – Tim mi -<br />
sartukkut aallalernermi uterlunilu tikinnermi,<br />
tassa illit Kalaallit Nunaanni akitsuuteqanngitsunik<br />
pisinissannut periarfissat.<br />
Pilersuisup nioqqutissanik pitsassuarnik<br />
assigiinngitsorpassuarnik pisiaalluartartunillu,<br />
akiminnut naleqquttunik neqeroorfigaatit.<br />
Angalalluarisi.<br />
At rejse er at handle<br />
Pilersuisoq – Duty-free – Din mulighed i<br />
Grønland for at købe Duty-free varer ved<br />
såvel flyafgang som ved ankomst. Pilersuisoq<br />
tilbyder et stort udvalg af de kendte mærker<br />
til favorable priser.<br />
God rejse.<br />
Travelling is also shopping<br />
Pilersuisoq – Duty-free – is your opportunity<br />
in <strong>Greenland</strong> to purchase duty-free<br />
articles when departing as well as arriving.<br />
Pilersuisoq offer you a wide variety of wellknown<br />
articles at favorable prices.<br />
Have a nice trip.<br />
At rejse er ... –<br />
Nutaarsiassatut qinigassatit tamaasa misissuataareersinnaavatit,<br />
aallannginninnilu www.dutyfree.gl -mi inniminnerlugit, taava<br />
pisariinnerusinnaanngilaq. Angalalluarina!<br />
Som noget nyt kan du tjekke hele udvalget og bestille varer<br />
inden afrejsen på www.dutyfree.gl<br />
Så kan det ikke være nemmere. God rejse!
at handle<br />
Danskit nalinginnaasumik akitsuuteqanngitsunillu akigititaannut sanilliulluta - immiaaqqanik,<br />
viinninik, imigassanik, cigaritsinik tipigissaatinillu akimikkut unammillerluarsinnaasunik<br />
pitsannik qinigassaqartitsinissarput ilungersuutigijuarparput.<br />
Vi bestræber os på at føre et kvalitetsudvalg af øl, vine, spiritus, cigaretter, chokolade og<br />
parfume til absolut konkurrencedygtige priser - både sammenlignet med de danske<br />
normal- og duty-free priser.<br />
Duty-free<br />
Grønland<br />
Danske<br />
butikker<br />
Duty-free<br />
Danmark<br />
Cigaretter 200 stk. 169,- 295,- 194,95<br />
M&M’s Chocolate 400 g 35,- 39,95<br />
Anthon B. After Dinner Sweet 1 pk. – 10 stk. 39,- 39,95<br />
Boss Elements eau de toilette 50 ml 269,- 360,- 289,-<br />
Hugo Deep Red eau de parfume spray 50 ml 265,- 380,- 305,-<br />
Gordon’s 100 cl 99,- 185,- 109,95<br />
Smirnoff Vodka blue label 100 cl 109,- 181,- 119,95<br />
Absolut Vodka 100 cl 99,- 179,- 119,95<br />
Chivas Regal 12 years 100 cl 199,- 350,- 209,95<br />
Tullamore Drew 100 cl 119,- 229,- 149,95<br />
Renault Carte Noir 100 cl 329,- 450,- 359,95<br />
Bailey’s Irish Cream 50 cl 79,- 89,- 89,95<br />
Kahlua 50 cl 69,- 93,- 89,95<br />
Grand Marnier gul 100 cl 189,- 270,- 199,95<br />
Jägermeister 100 cl 129,- 170,- 136,95<br />
Linie Akvavit 100 cl 129,- 237,95 149,95<br />
Koonunga Hill australsk rødvin 75 cl<br />
Pris pr. 01.04.05<br />
69,- 85,-<br />
Angalaneq niuerniarfiuvoq - Danmarkimiit timmisartorsuup tikinnissaa/aallarnissaa,<br />
sinerissamiit timmisartoq kingulleq aqqutigalugu tikissimaguit imaluunniit sinerissamut<br />
timmisartoq siulleq ilaaffigissagukku, Narsarsuarmi Kangerlussuarmilu akitsuuteqanngitsunik<br />
niuerniarnissat tamatigut angumerisinnaavat. Tamanna eqqortuuvoq, naak nassatarnik<br />
tunniussitillutit immaqa allatulluunniit tusagaqarsimagaluaruit.<br />
At rejse er at handle - og du kan altid nå at handle i vore Duty-free butikker i<br />
Narsarsuaq og Kangerlussuaq, også selvom du ankommer fra kysten med sidste maskine eller<br />
skal af sted ud til kysten med første maskine i forbindelse med Danmarks-maskinens ankomst/<br />
afgang. Det er fakta, selvom du måske har hørt noget andet ved indtjekning....<br />
SHOP ON TOP OF THE WORLD<br />
Kangerlussuaq Duty-free, 3910 Kangerlussuaq – Narsarsuaq Duty-free, 3923 Narsarsuaq – <strong>Greenland</strong> · www.dutyfree.gl
suluk<br />
2005 # 02<br />
Tigoriannguaruk!<br />
Tag suluk med hjem!<br />
Your personal copy!<br />
Ass./Foto/Photo: Carsten Egevang<br />
Imai<br />
News 7<br />
Takornarianut neqeroorutit<br />
tamatigoortut 15<br />
Kalaallit Nunaat appaliarsuup<br />
naalagaaffigaa 22<br />
Kalaallit Nunaanni igasut<br />
akornanni pissartanngortoq 38<br />
Alutornartorsuuvoq 46<br />
Sorsunneq Qassiarsummut<br />
anngummat 54<br />
Nalorsitsaarineq/Quiz 68<br />
Meeqqat quppernerat 70<br />
Ingerlaviit nunap assingani 74<br />
Timmisartuutit 75<br />
Suluk # 02•2005 02<br />
ASS./FOTO/PHOTO: CARSTEN EGEVANG<br />
Suluk er grønlandsk og betyder »vinge«<br />
Suluk is the <strong>Greenland</strong>ic word for »wing«<br />
Indhold<br />
News 7<br />
Turisme med både dybde og bredde 17<br />
Grønland er søkongens rige 28<br />
Ny grønlandsk mesterkok 40<br />
Det var bare så stort 48<br />
Da krigen kom til Qassiarsuk 60<br />
Quiz 68<br />
Børnesiderne 70<br />
Rutekort 74<br />
Flyflåde 75<br />
ASS./FOTO/PHOTO: CARSTEN EGEVANG
Contents<br />
News 7<br />
Wide-ranging tourism 19<br />
<strong>Greenland</strong> is the realm of the dovekie 32<br />
<strong>Greenland</strong>'s new master chef 42<br />
It was simply huge 50<br />
When the war came to Qassiarsuk 64<br />
Quiz 68<br />
Children’s pages 70<br />
Route maps 74<br />
The fleet 75<br />
■ Kalaallit Nunaat appaliarsuup naalagaaffigaa.<br />
■ Grønland er søkongens rige.<br />
■ <strong>Greenland</strong> is the realm of the dovekie.<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 03<br />
SULUK<br />
AG-mit <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> as sinnerlugu<br />
saqqummersinneqarpoq<br />
SULUK produceres af AG for <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> as<br />
SULUK is produced for <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Inc. by AG<br />
P.O.Box 39, 3900 Nuuk, <strong>Greenland</strong><br />
Aaqqissuisut/Redaktion/Editing<br />
Laila Ramlau-Hansen (akisuss./ansv./ed. in chief)<br />
Christian Schultz-Lorentzen (akisuss./red./ed.)<br />
Aaqqissuisutut ataatsimiititaq/<br />
Redaktionsudvalg/Editorial Board<br />
Jesper Kunuk Egede, Tupaarnaq Rosing Olsen,<br />
Laila Ramlau-Hansen, Christian Schultz-Lorentzen<br />
& Aviaq Mørch<br />
Nutserisut/Oversættelse/Translation<br />
Maria Holm & Gâbánguaq Johansen<br />
Ussassaarutit/Annoncer/Advertising<br />
AG, P.O.Box 929, 3900 Nuuk<br />
Tlf. +299 32 10 83 - telefax +299 32 31 47<br />
Laila Bagge Hansen<br />
Ilusilersorneqarfia/<br />
Grafisk tilrettelægning/Layout<br />
Aviaq Mørch<br />
AG Reklame P.O.Box 929, 3900 Nuuk<br />
Tlf. +299 32 10 83 - telefax +299 32 31 47<br />
Naqiterneqarfia/Tryk/Printing<br />
DataGraf Auning AS<br />
ISNN 0904-7409<br />
Timmisartumut tikilluaritsi<br />
Pisortaaneq Flemming Knudsen<br />
timmisartumut tikilluaqqusivoq,<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>illu timmisartuussinerani<br />
ilorrisimaarnartumik ingerlanissassinnik<br />
kissaallusi.<br />
Velkommen om bord<br />
Administrerende direktør Flemming<br />
Knudsen byder velkommen om bord<br />
og ønsker Dem en god og behagelig<br />
rejse på <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>s rutenet.<br />
Welcome on board<br />
General Manager Flemming Knudsen<br />
welcomes you on board and<br />
wishes you a pleasant journey<br />
with <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>.
Suluk # 02•2005 4
Linset ulloq<br />
ataaseqa atugassat<br />
Taamaallaat<br />
qaammammut<br />
268,- kr.<br />
1-dags linser<br />
Kun 268,- pr. mdr.<br />
Briller - Kontaktlinser - Kikkerter<br />
Danmark-imi<br />
isaruarsinissamut<br />
pissutissaqanngilaq.<br />
Maani moms<br />
sipaarsinnaavat!<br />
Ingen grund til at<br />
købe briller i<br />
Danmark. Her kan<br />
du spare momsen!<br />
Sinerissamut tamarmut nassiussisarpugut!<br />
Vi sender til hele kysten!<br />
Carl Zeiss Partner<br />
Nuummi pulaartigut/Besøg os i Nuuk<br />
Arctic Optik<br />
Arctic Optik Box 190 3900 Nuuk<br />
Tlf.: 32 02 22 Fax: 32 29 79<br />
email: Arcticoptik@greennet.gl<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 05<br />
Smykker<br />
Tekstiler ekstiler<br />
til hjemmet<br />
Lene Bjerre design<br />
Duge • Servietter<br />
Lys • Lyskranse<br />
Bordpynt • Kort<br />
Dekorationer<br />
Var arer er fra hele<br />
verden verden<br />
home art<br />
en kæde af<br />
spændende gaver<br />
Friske blomster<br />
Chokolade<br />
Vin in<br />
Forkæl<br />
krop krop<br />
og sjæl<br />
med<br />
Lækre sæber<br />
Aromaterapi<br />
Håndklæder<br />
Shampo, creme<br />
og olie<br />
®<br />
Nivi a/s<br />
- et besøg værd!<br />
•AQQUSINERSUAQ 12<br />
•3900 NUUK<br />
•TLF. 32 30 88<br />
•FAX 32 51 88<br />
•nivi@greennet.gl<br />
•www.nivi.gl<br />
Vi har åbent alle<br />
dage fra 10-18
Mere end det du ser......<br />
Hotel & Institution Håndværk & Industri Detail<br />
I Grønland er dimensionerne store. Så store at mennesker, havne og bygder synes små i sammenligning.<br />
Sådan er det bare ikke - Grønland udvikler sig i takt med verden omkring os. Sammen med de<br />
grønlandske virksomheder er vi hos Arctic Import med til at bidrage til den vækst.<br />
Ved at sætte fokus på vores kunder kan vi opnå konstruktive og udviklende samarbejder. På den måde<br />
skaber vi tætte relationer, og vi bliver bedre til det, vi i forvejen er gode til. Vi tager udgangspunkt i dine<br />
behov og målretter vores indsats herefter.<br />
På den måde bliver det nemt, overskueligt, hurtigt og sikkert for dig at handle med os.<br />
Nemt er det, fordi vores lager i Nørresundby pakker alle dine varer sammen i én forsendelse.<br />
Sikkert er det, fordi vi er specialister i emballering og containerpakning. Og overskueligt er det, fordi du<br />
får alle varer fra ét sted.<br />
Når du arbejder sammen med Arctic Import skal du forvente en dygtig og engageret samarbejdspartner,<br />
der bidrager målrettet til dit udbytte. For vi er tæt på dig og til stede i dit geografiske område.<br />
Der ligger nemlig mere under overfladen end det du ser.......<br />
Besøg os på www.arcticimport.gl
TV oqaluttuarisaanermik tussaasoq<br />
● Qimussit tallimat kalaallinit<br />
piniartunit ingerlanneqartut<br />
ukioq manna marsip aallaqqaataata<br />
missaani Tunumi<br />
Danmarkshavnimiit Station<br />
Nordip tungaanut ingerlaassallutik<br />
aallarput. Angalaqatigiinnut<br />
tunuliaqutaavoq Danmarks<br />
Radio, Danmarksekspeditionipingerlanneqarneraniit<br />
ukiut 100-nngornerat<br />
malunnartinniarlugu sap.<br />
akunnerini arfineq-marlunni<br />
900 kilometerinillu isorartussusilimmikqimussertitsinissamik<br />
pilersaarusiorsimasoq.<br />
Ilisimasassarsiornermi oqaluttuarisaanermutilanngussimasumi<br />
Tunup avannaarsuata<br />
sinnera taamanimut ilisimaneqanngitsoq<br />
nunap assiliorneqarpoq.<br />
Ilisimasassarsiornerli<br />
TV on the track of history<br />
● Around March 1st, five dog<br />
sleds driven by <strong>Greenland</strong>ic<br />
hunters set out from Danmarkshavn<br />
on <strong>Greenland</strong>'s<br />
east coast and headed towards<br />
Station Nord. The expedition<br />
is backed by Denmark's<br />
Radio, which has planned a<br />
seven week, 900 km long<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 07<br />
pilliuteqarfiuvoq. Danmarkseskpeditionimi<br />
siuttuusoq<br />
Mylius-Erichsen, nunap assiliortartoq<br />
Høgh-Hagen kalaalerlu<br />
Jørgen Brønlund tamarmik<br />
ajunaarput. Taaneqartoq<br />
kingulleq ilungersoqaluni<br />
peqqumaasivimmut annguppoq,<br />
tassungalu allattugaatit<br />
inissillugit angalanermi angusatnassaarineqarsinnaaqqullugit.<br />
Ilisimasassarsiorluni<br />
angalanermi nutaami, Danmarksekspeditionipaqqutigisimasaanik<br />
atuaaffiusumi,<br />
ilaatigut peqataapput Kunngissaq<br />
Frederik aamma Kristian<br />
»Katsi« Gabrielsen, piniartoq<br />
aalisartorlu Ilulissaneersoq,<br />
taassuma aataa, Tobias<br />
Gabrielsen, Danmarksekspeditionimi<br />
peqataasimalluni.<br />
sled trip to mark the 100th<br />
jubilee of the Denmark Expedition.<br />
This historic expedition<br />
mapped the last stretch of<br />
the hitherto unknown North<br />
East <strong>Greenland</strong>. But a heavy<br />
toll was paid. The leader of<br />
the Denmark Expedition, Mylius-Erichsen,<br />
the cartographer<br />
TV i sporet på historien<br />
● Fem hundeslæder ført af<br />
grønlandske fangere rejste<br />
omkring den 1. marts i år ud<br />
fra Danmarkshavn på østkysten<br />
med kurs mod Station<br />
Nord. Bag ekspeditionen står<br />
Danmarks Radio, der har<br />
planlagt en syv uger og 900<br />
km lange slædetur i anledning<br />
af Danmarksekspeditionens<br />
100-års jubilæum<br />
næste år. Den historiske ekspedition<br />
kortlagde den sidste<br />
strækning af det hidtil<br />
ukendte Nordøstgrønland.<br />
Men ikke uden ofre. Danmarkseskpeditionens<br />
leder<br />
Høgh-Hagen and <strong>Greenland</strong>er<br />
Jørgen Brønlund all died. The<br />
latter fought his way to a<br />
depot where he deposited<br />
the expedition's records so<br />
the results of the journey<br />
would be found. Members of<br />
the new expedition, which<br />
follows in the tracks of the<br />
ASS./FOTO/PHOTO: POLFOTO<br />
● Kunngissaq Frederik,<br />
siusinnerusukkut Kalaallit Nunaanni<br />
qaammatinik pingasunik<br />
sivisussusilimmik qimussimik<br />
angalaqataasimasoq, DR-ip Tunup<br />
avannaarsuani angalatitsinerata<br />
immikkoortuani kingullermi<br />
peqataassaaq.<br />
● Kronprins Frederik, der tidligere har<br />
gennemført en tre måneder lang<br />
slæderejse i Grønland, deltager i<br />
den sidste etape af den nye DRekspedition<br />
i Nordøstgrønland.<br />
● Crown Prince Frederik, who has<br />
previously taken part in a threemonth<br />
sled journey in <strong>Greenland</strong>,<br />
will take part in the last stage of<br />
the new DR Expedition in North<br />
East <strong>Greenland</strong>.<br />
Mylius-Erichsen, kartografen<br />
Høgh-Hagen og grønlænderen<br />
Jørgen Brønlund omkom<br />
alle. Sidstnævnte kæmpede<br />
sig frem til et depot, hvor<br />
han lagde optegnelserne til<br />
rette, så rejsens resultater<br />
kunne blive fundet. I den nye<br />
ekspedition, der følger i Danmarksekspeditionensslædespor,<br />
deltager blandt andre<br />
Kronprins Frederik og Kristian<br />
»Katsi« Gabrielsen, fanger<br />
og fisker fra Ilulissat, hvis<br />
bedstefar, Tobias Gabrielsen,<br />
deltog i Danmarksekspeditionen.<br />
News<br />
Denmark Expedition, include<br />
Crown Prince Frederik and<br />
Kristian »Katsi« Gabrielsen,<br />
hunter and fisherman from<br />
Ilulissat whose grandfather,<br />
Tobias Gabrielsen, took part<br />
in the Denmark Expedition.
N e w s<br />
Suluk # 02•2005 08<br />
Inuit saarngi Islandimi nassaarineqartut<br />
● Islandip kangisissuani<br />
Skredklosterimi ukiut 500-t<br />
sinnerlugit pisoqaassusilimmi<br />
itsarnisarsiuutut assaasoqarnerani<br />
tupaallaataasumik<br />
inuit arnat inuusuttut marluk<br />
saarngi nassaarineqarput.<br />
Mattuffik 1500-ikkunni napparsimmavittutatuussimavoq,<br />
arnallu iliveqarfiup isaariaata<br />
ujarattaata ataani ilineqarsimapput.<br />
Arnat 16-it<br />
missaannik ukioqarlutik toqusimapput,<br />
137 aamma 150<br />
Inuit-skeletter fundet i Island<br />
● I Østisland har en arkæologisk<br />
udgravning i det over<br />
500 år gamle Skredkloster<br />
ført til et overraskende fund<br />
af skeletter af formentlig to<br />
unge inuit-kvinder. Klostret<br />
fungerede i 1500-tallet som<br />
et slags hospital, og kvinderne<br />
lå begravet under indgangsstenen<br />
til kirkegården.<br />
Kvinderne døde, da de var<br />
omkring 16 år og var 137 og<br />
cm-inik angissuseqarlutik.<br />
Arnat siuaavi kigutit nungullarsimasut<br />
tunngavigalugit<br />
itsarnisarsiuut isumaqalerput<br />
taakku inuit arnartarigaat.<br />
Arnat amernik mersornerminnik<br />
kigutitik atortarpaat,<br />
taamalu kigutimikkut ilisarnartuniknungullarneqalersarlutik.<br />
Qanimut misissuinikkut<br />
ilumut arnat inuit pineqarnerat<br />
paasineqassaaq. Taamaattoqarsimappat<br />
qallunaatsiaat<br />
iliveqarfiini perngaammik<br />
150 cm høje. Det er kvindernes<br />
slidte fortænder, der får<br />
arkæologerne til at tro, at<br />
der er tale om inuitkvinder.<br />
Kvinderne brugte tænderne<br />
ved skindsyning, hvilket efterlod<br />
karakteristiske slidmærker<br />
på tandsættet. Nærmere<br />
undersøgelser skal endelig<br />
fastslå, om der er tale om<br />
inuitkvinder. I givet fald er<br />
det første gang, at inuit er<br />
naggueqatigiinnik inunnik<br />
nassaartoqarpoq. Kalaallit<br />
Nunaanniluunniit taama pisoqarsimanngilaq,<br />
naak qallunaatsiaat<br />
ukiuni 100-linni arlalinni<br />
tamaani najugaqarsimagaluartut.<br />
Immikkut ilisimasallit<br />
ilimagaat, arnat taakku<br />
marluk tyskit niuffagiutaannitarfanniutaannilluunniit<br />
inussiaatitut Islandimut<br />
pissunneqarsimasut. Islandimi<br />
1500-kkut tikillugit inussiaateqartoqartarsimavoq.<br />
News<br />
fundet på gravpladser for<br />
nordboere. Det er end ikke<br />
sket i Grønland, hvor nordboerne<br />
ellers boede i flere<br />
århundreder. Eksperter<br />
mener, at de to kvinder kan<br />
være bragt til Island som<br />
trælkvinder af tyske handelsskibe<br />
eller hvalfangerbåde.<br />
Der blev praktiseret slaveri i<br />
Island helt frem til slutningen<br />
af 1500-tallet.<br />
ASS./FOTO/PHOTO: REYKJAVIK ACADEMY
Inuit skeletons found on Iceland<br />
● Archaeological excavations<br />
at the more than 500 yearold<br />
Skred Monastery in East<br />
Iceland have revealed surprising<br />
finds of skeletons of<br />
what is thought to be two<br />
young Inuit women. The<br />
monastery functioned in the<br />
1500's as a kind of hospital<br />
and the women lay buried<br />
under the entrance stone to<br />
the churchyard. The women<br />
died when they were about<br />
Gold shares sold out<br />
● The buyers stood in line at<br />
mineral prospecting company<br />
NunaMinerals A/S' recent<br />
share issue. The company,<br />
which is joint owner of<br />
<strong>Greenland</strong>'s first goldmine,<br />
Nalunaq Gold Mine A/S sold<br />
all shares issued, injecting<br />
the company with DKK 20<br />
million. Interest was overwhelming<br />
for the gilt-edged<br />
shares – there were five times<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 09<br />
16 years old and their height<br />
was 137 and 150 cm respectively.<br />
It is the women's worn<br />
front teeth that make archaeologists<br />
believe that these<br />
were Inuit women. Women<br />
used their teeth to chew<br />
skins and this left characteristic<br />
wear marks on the teeth.<br />
Further tests will determine<br />
whether these are the skeletal<br />
remains of Inuit women.<br />
If so, it will be the first time<br />
more buyers than shares<br />
offered. The company will<br />
initially use the new capital<br />
to intensify prospecting on<br />
Storø, 40 km from Nuuk, with<br />
the intention of establishing<br />
one or more goldmines.<br />
NunaMinerals A/S has an<br />
exclusive exploration licence<br />
for the area and has already<br />
discovered several promising<br />
gold deposits.<br />
ASS./FOTO/PHOTO: REYKJAVIK ACADEMY<br />
that Inuit have been found in<br />
burial sites intended for<br />
Norsemen. Such graves have<br />
not even been found in<br />
<strong>Greenland</strong>, where the Norse<br />
lived for centuries. Experts<br />
believe that the two women<br />
could have been brought to<br />
Iceland as slaves by German<br />
trading ships or whalers.<br />
Slavery existed on Iceland up<br />
to the end of the 1500's.<br />
News<br />
● Itsarnisarsiuut Islandimi mattuffiup<br />
Skredklosterip eqqaani naggueqatigiit<br />
inuit saarngisut ilimagineqartut<br />
ilaannik assaallutik misissuisut.<br />
● Arkæologer ved at udgrave et af<br />
de formodede inuitskeletter ved<br />
Skredklosteret i Island.<br />
● Archaeologists excavating one of<br />
the alleged Inuit skeletons at Skred<br />
Monastery in East Iceland.<br />
News
N e w s<br />
Ajornanngilaq<br />
● Qilalukkat qernertat pisataannik<br />
tunisassianik eqqussinissaq<br />
EU-mit inerteqqutigineqalerpoq.Inerteqquteqarnerli<br />
takornarianut kalaallinulluunniit<br />
namminneq pigisassaminniktammajuitsussa-<br />
Man må gerne<br />
● EU har forbudt import af<br />
narhval-produkter. Men forbuddet<br />
gælder ikke for turister<br />
eller grønlændere, der<br />
køber souvenirs til sig selv,<br />
såfremt de personlige effekter<br />
ellers udføres med en<br />
eksporttilladelse fra Grønland.<br />
EU-forbuddet blev indført,<br />
fordi narhvalen ifølge<br />
It's allowed<br />
● The EU has banned imports<br />
of narwhal products.<br />
But the ban does not apply<br />
to tourists or <strong>Greenland</strong>ers<br />
who buy souvenirs for personal<br />
use, provided the items<br />
are exported under an export<br />
licence issued in <strong>Greenland</strong>.<br />
The EU ban was issued because<br />
the narwhal is an<br />
News<br />
Suluk # 02•2005 10<br />
nik pisisunut atuutinngilaq,<br />
malugalugu taakku Kalaallit<br />
Nunaannit anninneqarnissaannutakuersissuteqarfiusimappata.<br />
EU inerteqquteqalerpoq<br />
qilalukkat qernertat<br />
Washington Konventionen<br />
Washington Konventionen<br />
tilhører en truet dyreart.<br />
Forbuddet betyder således<br />
alene, at det er forbudt at<br />
sende smykker, hele narhvaltænder<br />
og andre produkter<br />
fra narhvaler til EU-lande.<br />
Hjemmestyret har samtidig<br />
halveret fangstkvoten på narhvaler<br />
for at sikre bestanden.<br />
endangered species, protected<br />
by the Washington Convention.<br />
The ban applies to<br />
traffic of jewellery, complete<br />
narwhal tusks and other narwhal<br />
products to EU countries.<br />
At the same time, the<br />
government of <strong>Greenland</strong><br />
has halved narwhal quotas in<br />
order to preserve stocks.<br />
Guldaktier revet væk<br />
● Køberne stod i kø, da<br />
mineraleftefterforskningsselskabet<br />
NunaMinerals A/S for<br />
nylig gennemførte en aktieudvidelse.<br />
Selskabet, der er<br />
medejer af Grønlands første<br />
guldmine i Sydgrønland, Nalunaq<br />
Gold Mine A/S, opnåede<br />
fuld tegning ved aktieud-<br />
naapertorlugu uumasunut<br />
aarlerinartorsiortitaasunut ilaammata.<br />
Inerteqquteqarneq<br />
taamaalilluni isumaqaannarpoq<br />
pinnersaasianik, qilalukkat<br />
qernertat tuugaavinik taakkunanngalu<br />
tunisassianik nuna-<br />
videlsen, som tilførte selskabet<br />
knap 20 millioner kroner.<br />
Interessen var så overvældende<br />
for de guldrandede aktier,<br />
at der for fritegnings-aktierne<br />
var næsten fem gange så<br />
mange købere som aktier i<br />
udbud. Selskabet vil først og<br />
fremmest bruge den nye ka-<br />
ASS./FOTO/PHOTO: OLE JØRGEN HAMMEKEN<br />
nut EU-mut ilaasortaasunut<br />
nassiussinissap inerteqqutaalerneranik.<br />
Tamatuma peqatigisaanik<br />
qilalugaqassuseq<br />
qularnaarniarlugu namminersornerusut<br />
pisassiissutinik<br />
affaannanngortitsisimapput.<br />
News<br />
● Svend Løvstrøm<br />
Uummannameersoq Uummannap<br />
kangerliumarngani qilalugarniarneq<br />
kingusinaarluni aallartimmat<br />
qernertanik marlunnik siullernik<br />
pisaqarpoq. Tuugaat takinersaat<br />
2,5 meteringajannik<br />
takissuseqarpoq.<br />
● Svend Løvstrøm fra Uummannaq<br />
skød de første to narhvaler, da den<br />
forsinkede jagtsæson endelig gik i<br />
gang i Uummannaq-bugten. Den<br />
største af stødtænderne er næsten<br />
to en halv meter lang.<br />
● Svend Løvstrøm from Uummannaq<br />
shot the first two narwhals when<br />
the delayed hunting season finally<br />
started in Uummannaq Bay. The<br />
largest of the tusks is almost two<br />
and a half metres long.<br />
pital til at intensivere efterforskningen<br />
på Storøen godt<br />
40 kilometer væk fra Nuuk<br />
med henblik på etablering af<br />
en eller flere guldminer.<br />
NunaMinerals A/S, der er<br />
alene om koncessionstilladelsen<br />
til området, har allerede<br />
gjort flere lovende guldfund.
● Tjodhildep oqaluffia Qassiarsummi assilillugu sanaqqinneqarsimasoq.<br />
● Den rekonstruerede Tjodhildekirke i Qassiarsuk.<br />
● The reconstruction of Tjoldhilde's church in Qassiarsuk.<br />
Qassiarsummut ilerfiartarneq<br />
● Kalaallit Nunaat kristumiunut<br />
takornarianut ilerfiartarfittut?<br />
Qassiarsummi – Kujataani<br />
Narsarsuup akinnguaniittumi<br />
qallunaatsiaallu Igalikumibiskoppeqarfigisimasaata<br />
ungasinngisaaniittumi –<br />
Tjodhildep oqaluffianut tamanna<br />
periarfissaasinnaavoq.<br />
Oqaluffeeraq taanna 2000imi<br />
Amerikap nassaarineqarneraniit<br />
kristumiussutsillu Kalaallit<br />
Nunaannut eqqunneqar-<br />
News<br />
Pilgrimage to Qassiarsuk<br />
● Could <strong>Greenland</strong> be the<br />
destination for Christian pilgrims?<br />
This is one of the prospects<br />
for Tjoldhilde church in<br />
Qassiarsuk – across the fjord<br />
from Narsarsuaq in South<br />
<strong>Greenland</strong> – and close to the<br />
old Nordic bishop's seat of<br />
Igaliku. The small church, or<br />
rather chapel, was built in<br />
2000 by a group of Icelandic<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 11<br />
neraniit ukiut 1000-inngornerat<br />
malunnartinniarlugit Islandimiunit<br />
vikingit sanariaasiannik<br />
immikkut ilisimasalinnit<br />
sananeqarpoq. Nunarsuarmi<br />
killermi nutaami, Columbusip<br />
Amerikap nunavittaanik<br />
tikitsinera ukiunik 500nik<br />
sioqqullugu, qallunaatsiaat<br />
sanaarisimasaata asserpiaa<br />
tamatumani pineqarpoq –<br />
tikeraagassaqqissuuvorlu.<br />
Oqaluffik Tjodhildemut, kuisi-<br />
specialists in Viking architecture<br />
on the occasion of the<br />
millennium celebrations for the<br />
discovery of America and the<br />
introduction of Christianity to<br />
<strong>Greenland</strong>. It is a faithful<br />
copy of the first church in<br />
the New World which was<br />
built by the Norsemen 500<br />
years before Columbus set<br />
foot on the American conti-<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSAQ FOTO<br />
På pilgrims-tur til Qassiarsuk<br />
● Grønland som turist-pilgrims-mål<br />
for kristne? Det er<br />
et af perspektiverne for<br />
Tjodhildekirken i Qassiarsuk –<br />
lige overfor Narsarsuaq i<br />
Sydgrønland – og tæt på<br />
nordboernes gamle bispesæde<br />
Igaliku. Den lille kirke eller<br />
rettere kapel blev opført i<br />
2000 af en gruppe islandske<br />
specialister i vikinge-arkitektur<br />
i anledning af 1000 året<br />
for Amerikas opdagelse og<br />
indførelsen af kristendommen<br />
i Grønland. Der er tale<br />
om en tro kopi af den første<br />
kirke i Den Nye Verden, som<br />
nordboerne opførte 500 år<br />
før Columbus satte foden på<br />
det amerikanske fastland –<br />
og den er nok et besøg<br />
manngitsumik Erik Appalaartumik,<br />
Islandimi eqqissiveqartitaanngittussatutpineqaatissinneqarnermi<br />
kingorna nutaamik<br />
nunassarsiorluni Europamiuni<br />
siullersaalluni Kalaallit<br />
Nunaannik nassaartumik,<br />
ueqarsimasumut atsiunneqarpoq.<br />
Tjodhildep malartaalluni<br />
piumasaqarneratigut uiata<br />
vikingiusup pinaaseraluarluni<br />
oqaluffeeraq sanavaa. Oqaluffimmik<br />
ingerlatsisuuvoq<br />
nent and it is well worth a<br />
visit. The church is named<br />
after Tjodhilde, wife of the<br />
heathen Erik the Red; after<br />
being outlawed on Iceland,<br />
he was forced to find new<br />
pastures and so he became<br />
the first European to discover<br />
<strong>Greenland</strong>. Goaded by Tjodhilde's<br />
stubborn demands,<br />
the reluctant Viking built a<br />
værd. Kirken bærer navn<br />
efter Thodhilde, der var gift<br />
med den hedenske Erik den<br />
Røde, der som den første<br />
europæer opdagede Grønland,<br />
efter han var dømt<br />
fredløs i Island og måtte<br />
finde nye græsgange. På<br />
Tjodhildes stædige forlangende<br />
opførte hendes noget<br />
vrangvillige vikingemand den<br />
lille kirke. Kirken drives af<br />
Gardar Foundation – en<br />
international stiftelse med et<br />
tværkirkeligt sigte. Komiteens<br />
ni repræsentanter kommer<br />
fra både den lutherske,<br />
anglikanske og katolske trosretning<br />
og omfatter en<br />
række nationaliteter.<br />
News<br />
Gardar Foundation – nunani<br />
tamalaani ingerlatseqatigiiffik<br />
upperisarsioqatigiit assigiinngitsutsuleqatigiilernissaannik<br />
siunertalik. Komitep sinniisui<br />
qulingiluat upperisarsioqatigiinnitlutherikkormiuusunit,<br />
anglikaneriusunit<br />
katuuliusunillu pisuusut nunanittamalaarpassuarneersuupput.<br />
small church. The church is<br />
driven by the Gardar<br />
Foundation – an international<br />
fund with an inter-denominational<br />
objective. The<br />
committee's nine representatives<br />
come from the<br />
Lutheran, Anglican and<br />
Catholic faiths and include<br />
several nationalities.
N e w s<br />
ews<br />
Innaq timmissat ineqarfiat<br />
● Kalaallit Nunaanni eqqumiitsuliortunikpikialaartoqarfiulluarpoq.<br />
Qalipaasartut<br />
utoqqasaanerit inuusunnerillu<br />
qalipaariaatsinik qanganisaanerusunik<br />
kiisalu nutaaliaanerusunik<br />
sammisalittut<br />
kulturimik ingerlatsisutut saq-<br />
Fuglefjeldet<br />
● Grønland har et blomstrende<br />
kunstnerliv. En bred<br />
vifte af ældre og yngre malere<br />
fremstår som kulturbærere<br />
af både mere traditionelle<br />
stilarter, og som nysgerrige<br />
udforskere af nye strømninger<br />
og kunstneriske udtryk.<br />
Den 66-årige Keld Hansen,<br />
Bird colony<br />
● <strong>Greenland</strong> has a thriving<br />
community of artists. A wide<br />
range of older and younger<br />
painters are culture bearers,<br />
representing both more traditional<br />
styles as well as<br />
exploration of new trends<br />
and artistic expressions. 66<br />
Suluk # 02•2005 12<br />
Piginneqataassutit piumaneqarluartut<br />
● Aatsitassarsiortitseqatigiiffik<br />
NunaMinerals A/S ungasinngitsukkutpiginneqartaassutinik<br />
amerliliimmat pisiniat<br />
tulleriiaatiinnavipput. Aatsitassarsioqatigiiffik<br />
Kalaallit<br />
Nunaata kujataani kuultimik<br />
qalluiffiit siullersaannik Nalunaq<br />
Gold Mine A/S-imik piginneqataasoq,piginneqataassutitigut<br />
aningaasaatit<br />
amerlilerneqarneranni piginneqataassutinik<br />
tamakkiisumik<br />
qummersartut arlalissuupput.<br />
66-inik ukiulik Keld Hansen,<br />
atuagassiami Grønlandimi<br />
aaqqissuisoq, atuakkiortoq<br />
eqqumiitsulianillu qalipaasartoq,<br />
qalipaasiutit qalipaatillu<br />
uuliallit atorlugit Upernaviup<br />
eqqaani Apparsuarni timmis-<br />
redaktør af tidsskriftet Grønland,<br />
forfatter og kunstmaler,<br />
fanger på eminent vis den<br />
grønlandske natur, når han<br />
med pensel og oliefarver<br />
gengiver indtrykket fra det<br />
skræppende liv af lomvier<br />
ved Apparsuit i Upernavik,<br />
hvor han for 30 år siden<br />
year old Keld Hansen, editor<br />
of the periodical »<strong>Greenland</strong>«,<br />
writer and artist, excels at<br />
capturing <strong>Greenland</strong>'s scenery<br />
with his oil paint portrayals<br />
of the quacking<br />
guillemots at Apparsuit in<br />
Upernavik, where he has<br />
tunisaqarpoq 20 millioner koruuninik<br />
pissarsissutigisaminik.<br />
Piginneqataassutinik iluanaarutissartaqarluartuniksoqutiginninneq<br />
ima annertutigaaq<br />
piginneqataassutinik killiligaanngitsumik<br />
pisiumasut<br />
piginneqataassutinit tuniniakkanit<br />
tallimariaatingajammik<br />
amerlanerullutik. Aningaasaatigineqalersutaatsitassioqatigiiffimmit<br />
pingaartumik<br />
Nuummit 40 kilometerinik<br />
sat ineqarfiata eqqaani ukiut<br />
30-t matuma siornatigut najugaqarfigisimasaminiappanik<br />
assiliilluni qalipaagaangami<br />
Kalaallit Nunaata pinngortitaanik<br />
kusanarluinnartumik<br />
ersersitsisarpoq. Qalipaasartoq<br />
ungasinngitsukkut Køben-<br />
boede tæt ved fuglefjeldet.<br />
Maleren var for nylig aktuel<br />
med en udstilling i Det Grønlandske<br />
Hus i København, og<br />
her var der rift om hans<br />
malerier. 17 af de 25 udstillede<br />
værker blev solgt.<br />
lived close to a bird colony<br />
30 years ago. The artist<br />
recently exhibited at The<br />
<strong>Greenland</strong>ic House in Copenhagen<br />
and his works were in<br />
high demand. 17 of the 25<br />
works on exhibit were sold.<br />
ungasissulimmi Qeqertarsuarmi<br />
kuultimik qalluiffimmik<br />
ataatsimik arlalinnilluunniit<br />
pilersitsinissaq siunertaralugu<br />
kuultisiornerup sukumiinerulersinneqarnissaannutatorniarneqarput.<br />
NunaMinerals<br />
A/S, tamaani kisimiilluni akuersissutaateqartoq,kuulteqarfinnik<br />
neriunaateqarluartunik<br />
arlalinnik nassaareersimavoq.<br />
havnimi Kalaallit Illuutaanni<br />
saqqummersitsivoq, tassanilu<br />
qalipagai piumaneqarluarput.<br />
Qalipakkat saqqummersitaasa<br />
25-usut ilaat 17-it tunineqarput.<br />
News<br />
● Innaq timmissat ineqarfiat<br />
Apparsuit Keld Hansenimit<br />
qalipanneqarsimasoq.<br />
● Fuglefjeldet Apparsuit i Keld<br />
Hansens streg og farver.<br />
● Keld Hansen's oil painting of the<br />
bird colony at Apparsuit.
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 13
●<br />
Takornarianut<br />
neqeroorutit<br />
tamatigoortut<br />
Kalaallit Nunaat takornarianut<br />
sulinngiffeqarnerminni allaanerusunik<br />
unammilligassaqarusuttunut periarfissanik<br />
immikkuullarissunik arlaqarnerujartuinnartunik<br />
neqerooruteqartalerpoq<br />
Allattoq: Christian Schultz-Lorentzen<br />
Takornariat Kalaallit Nunaaliarnissaminnik<br />
toqqaasartut<br />
ilimagisat piumasaqaatillu<br />
eqqarsaatigalugit assigiinngiiaartorujussuusarput.Takornariat<br />
ilaat imminnut unammillerumasarput<br />
pissutsinilu tamaviaarnarluinnartunikillissaminnik<br />
misileerusuttarlutik,<br />
allat alutornartunik allanartunillu<br />
avatangiiseqarlutik eqqissisimaariartorlutiktikittartut.<br />
Inuussutissarsiutinut atatillugu<br />
takornariartartut<br />
inuulluataarumatuullu ilorrisimaarnermikpitsaalluinnartunillu<br />
ujaasisarput. Misigisassarsiorumatuuttimersortartullu<br />
sammisassanik kiagunnartunikpissangaammernartunillu<br />
alutorsaatiginnittarput.<br />
Taakku marluullutik alutornassutsimik<br />
pitsaassutsimillu<br />
piumasaqartarput, marluullutillu<br />
Kalaallit Nunaata kulturikkut<br />
pinngortitamilu tunniussinnaasaanikkajungilersinneqartarlutik.<br />
Suliniutit nutaat<br />
pineqartunut immikkoortunut<br />
marlunnut tunngasut<br />
ineriartortinneqarsimapput.<br />
Neqeroorutit<br />
immikkuullarissut<br />
Neqeroorutit immikkuullarissutut<br />
taasat, immikkuullarillu-<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 15<br />
innartunikmisigisassarsiorumasartunutaalajangersimasunut sammitinneqartut arlalissuupput.<br />
Nanortallip eqqaani<br />
Tasermiuni Ketilip<br />
qaqqaa qaqqallu sivingasut<br />
allat qaqqasiortartunit innartortartunillu<br />
nunarsuarmit<br />
tamarmeersunit ornigarneqartarput.<br />
Nanortalik Tourist<br />
Office neqeroorutinik ataatsimoortunik<br />
immikkut ittunik<br />
ineriartortitsisimavoq, assartuinermik,<br />
atortunik siunnersuisarnermillu<br />
imaqartunik.<br />
2004-miinnaq Nanortalik<br />
angalatitsinernik 32-nik nunarsuarmit<br />
tamarmeersunit<br />
peqataaffigineqartunik isumaginnippoq.<br />
Maniitsup eqqaani Apussuit<br />
sisoriartarfittut, snowboardertarfittut,sisoraaserluni<br />
angalaartarfittut qulimiguullillu<br />
atorlugit sisorariartarfittut<br />
atugaaqqilernissaat<br />
ilimanaateqarluinnalerpoq.<br />
Maniitsumi sanaartornermik<br />
ingerlatalinnit sisorariartarfik<br />
pisiarineqarpoq taakkulu aasaaneranitaarsissaaruttornerani<br />
unamminartumik sisorartitsisoqartarneraniktakornarianut<br />
ussassaarisalernissamik<br />
pilersaaruteqarput.<br />
Aallaaniartitsilluni takor-<br />
ASS./FOTO/PHOTO: JEPPE GUDMUNDSEN-HOLMGREEN<br />
nariartitsisarneqsiuariartorpoq, Kalaallit Nunaannilu<br />
tammajuitsussarsiorluni tuttunik<br />
umimmannillu piniartitsisalernissamut<br />
periarfissat<br />
annertuujupput. Outfitterinut<br />
tammajuitsussarsiorluni piniartitsisarnermikpikkorissaanerit<br />
neqeroorutinik ineriartortitsinermut<br />
ilaapput. Imaanut<br />
aqqartarneq immikkuullarissumiktakornariartitsisarnermut<br />
aamma assersuutaavoq.<br />
Sisimiuni aasaanerani<br />
sikukkullu aqqartitsisarnermik<br />
neqeroorutinik ineriartortitsisoqarsimavoq,<br />
tamatumanilu<br />
tikeraat aqqartartutut ilitsersuisartunik<br />
akuerisaasunik<br />
ingiallorteqartinneqartarput.<br />
Inuppassuarnut<br />
neqeroorutit<br />
Aamma Kalaallit Nunaanni<br />
alutornartorsuit ilorrisimaarnarnerusumikorninneqartarnerat<br />
eqqarsaatigalugu ukiuni<br />
makkunani ineriartortitsisoqarneranutassersuutissarpassuaqarpoq.<br />
Sinersorluni<br />
takornariartitsisarnerit nuannarineqarluartut<br />
imminni<br />
assersuutissaalluarput, ukiunilu<br />
kingullerni malunnaateqarluartumikineriartortinneqarsimallutik.<br />
Neqeroorutip tamatuma iluani<br />
angalaqatigiiaat 60-it tikillugit<br />
peqataasortallit ullumikkut<br />
Qeqertarsuup Tunuani<br />
umiarsuaaraq Najaaraq Ittuk<br />
Ilulissat Travelimit pigineqartoq<br />
ilaaffigalugu ataatsimut<br />
angallanneqarsinnaalersimapput.<br />
Ilulissat inuussutissarsiornikkut<br />
ukiup ingerlanerani<br />
aaqqissuussinerpassuarnut<br />
ingerlatsiviusarnerata aalajaallisarniarneqarneraniangallat<br />
taanna qularnanngitsumik<br />
pingaaruteqalissaaq.<br />
Sermersuaq sanilliunneqarsinnaanngitsumik<br />
Kalaallit<br />
Nunaanni ornigassani kajungernarnerpaavoq,takornariallu<br />
kisimiillutik ataatsimoortukkuutaarlutilluunniitangalagaluarunik<br />
sermersuaq pinngitsoornatikmisigiumasarpaat.<br />
Kangerlussuarmi qamutit<br />
qitequtaasallit nutaat tamarmik<br />
immikkut 15-inik<br />
ilaasoqarsinnaasut takornarianikaqqutigiuminaakkaluartukkulluunniitangallassisinnaapput.<br />
Qamutit qitequtaasallit<br />
ilaatigut radareqarfiusimasumut<br />
Dye II-mut sermersuarmi<br />
200 km-inik tiffasissusilimmiittumut<br />
takornarianik<br />
angallassinermut atorneqassapput.
Nyd isen mens du venter<br />
på hovedretten<br />
Hotel Arctic byder på en 4-stjernet<br />
hoteloplevelse samt 2 spisesteder med<br />
femstjernet udsigt.<br />
I Restaurant ULO er der udsigt til fornyelser<br />
og klassiske oplevelser fra et spændende<br />
fusionskøkken.<br />
Hotellets dygtige kokke tilbyder spændende<br />
menuer og delikatesser fra det<br />
franske, danske og grønlandske køkken.<br />
I restaurantens bar kan der nydes drinks, samt eksklusivt<br />
udvalgte mærker inden for cognac, whisky og cigarer.<br />
Stor grønlandsk aftenbuffet på mandage samt Grønlandsk<br />
Barbecue lørdag aften sommeren igennem.<br />
Benyt hotellets kørselsservice fra centrum hver time.<br />
@<br />
Hotel Arctic tilbyder nu også trådløs internetkommunikation<br />
overalt på hotellet.<br />
Det grønlandske navn på hotellets<br />
brasserie “Takanna” betyder ”værsågod”<br />
og hentyder til brasseriets<br />
moderne udbud, der elegant kombinerer<br />
caféens, barens og á la carte<br />
restaurantens forskellige kvaliteter. Brasseriet byder på<br />
lette, lune kvalitetsretter, der serveres hurtigt og til rimelige<br />
priser.<br />
Baren - der har åbent hver aften med “Happy Hour” fra<br />
kl. 22.00 til kl. 23.00 - serverer kølige drikkevarer og<br />
eksotiske drinks fra et stort drinkskort samt kaffe og te.<br />
Nyd også kaffe og hjemmebagt kage på terrassen.<br />
★★★★<br />
Postboks 1501, DK-3952 Ilulissat · <strong>Greenland</strong><br />
Tel.: +299 94 41 53 · Fax: +299 94 40 49<br />
www.hotel-arctic.gl<br />
E-mail: bordbestilling@hotel-arctic.gl<br />
Menukort og arrangementer:<br />
www.ulo.gl · www.takanna.gl
●<br />
Turisme med både<br />
dybde og bredde<br />
De turister, der vælger<br />
Grønland som rejsemål, er<br />
vidt forskellige med hensyn<br />
til forventninger og krav.<br />
Nogle vil udfordre sig selv<br />
og prøve grænser af under<br />
ekstreme forhold, andre<br />
kommer for at slappe af i de<br />
smukke og fremmedartede<br />
omgivelser. Erhvervsturisten<br />
og livsnyderen søger komfort<br />
og luksus. Eventyreren og<br />
sportsudøveren nyder udfoldelser,<br />
der giver sved på<br />
panden og adrenalin i kroppen.<br />
Begge forlanger eksklusivitet<br />
og kvalitet, og begge<br />
tiltrækkes af alt det, Grønland<br />
har at byde på kulturelt<br />
og naturmæssigt. Nye initiativer<br />
er nu udviklet, som tilgodeser<br />
begge grupper.<br />
Tilbud i nicher<br />
Eksemplerne er talrige på de<br />
såkaldte nicheprodukter, der<br />
henvender sig til en smal<br />
målgruppe på jagt efter det<br />
helt specielle. Bjergbestigere<br />
og klatrere fra hele verden<br />
valfarter til Ketilfjeldet og<br />
andre af de stejle tinder i<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 17<br />
Tasermiutfjorden<br />
ved<br />
Nanortalik.<br />
Nanortalik Tourist<br />
Office har udviklet<br />
en særlig pakkeløsning,<br />
der indeholder<br />
transport, udstyr og rådgivning.<br />
Alene i 2004 tog<br />
Nanortalik Tourist Office sig<br />
af 32 ekspeditioner med<br />
deltagere fra hele verden.<br />
Apussuit-området ved<br />
Maniitsoq går efter alt at<br />
dømme en renæssance i<br />
møde som center for skiløb,<br />
snowboard, skitouring og<br />
heliskiing. Et lokalt entreprenørfirma<br />
har købt skicentret<br />
og har planer om at åbne<br />
turisternes øjne for udfordrende<br />
snesport i midnatssol.<br />
Jagtturismen er i stigning,<br />
og potentialet i Grønland er<br />
stort med hensyn til trofæjagt<br />
på rensdyr og moskus-<br />
Grønland byder på stadig flere nichetilbud for<br />
turister, der ønsker anderledes udfordringer<br />
på ferien<br />
okser. Samtidig<br />
planlægges det<br />
at indføre trofæjagt<br />
på isbjørn.<br />
Trofæjagtkurser<br />
for outfittere er<br />
et led i produktudviklingen.<br />
Dykning er også<br />
et eksempel på<br />
niche-turisme. I<br />
Sisimiut er der<br />
udviklet tilbud<br />
om sommer- og<br />
isdykning, hvor<br />
gæsterne ledsages<br />
af certificerededykkerinstruktører.<br />
Tilbud om volumen<br />
Også når det drejer sig om<br />
en mere komfortabel tilgang<br />
til Grønlands herligheder, er<br />
der mange eksempler på<br />
produktudvikling i disse år.<br />
De populære kysttogtsejladser<br />
er i sig selv et godt<br />
eksempel og har de senere<br />
år udviklet sig markant.<br />
I samme genre kan selskaber<br />
på op til 60 personer<br />
Af Christian Schultz-Lorentzen<br />
nu komme på fælles sejlads<br />
i Diskobugten på skibet<br />
Najaaraq Ittuk, ejet af<br />
Ilulissat Travel. Skibet vil formentlig<br />
komme til at spille<br />
en rolle i bestræbelserne på<br />
at befæste Ilulissats position<br />
som vært for mange<br />
erhvervsarrangementer hen<br />
over året.<br />
Indlandsisen er uden<br />
sammenligning Grønlands<br />
topattraktion, og den vil<br />
turisterne opleve, uanset om<br />
de rejser individuelt eller i<br />
grupper. I Kangerlussuaq<br />
kan nye bæltekøretøjer med<br />
plads til hver 15 passagerer<br />
bringe turister frem gennem<br />
ellers utilgængeligt terræn.<br />
Bæltekøretøjerne skal blandt<br />
andet bruges til at transportere<br />
turister ind til den tidligere<br />
radarstation Dye II, 200<br />
km inde på indlandsisen.<br />
ASS./FOTO/PHOTO: GREENLAND TOURISM
CB - www.reklame.gl Photo: CB, Karsten Bidstrup, Kalale<br />
www.inussuk.gl<br />
Aallarniisoorusuppit?<br />
Nunatsinni Takornariaqarnermi Inuussutissarsiornermilu Siunnersuisoqatigiit<br />
ilinnut neqeroorutigaat aallartisarninni siunnersuinissaq ingerlassaqareerninniluunniit.<br />
Alakkaruk uani www.inussuk.gl paasissutissallu amerlanerusut atuarlugit<br />
aallartisarnermi ikiorneqarsinnaanermut periarfissatit pillugit.<br />
Vil du være iværksætter?<br />
Grønlands Turist- og Erhvervsråd tilbyder dig rådgivning i startfasen<br />
og når du allerede er i gang. Klik ind på www.inussuk.gl<br />
og læs mere om dine muligheder for starthjælp.<br />
Nunatsinni Takornariaqarnermi Inuussutissarsiornermilu Siunnersuisoqatigiit Grønlands Turist- og Erhvervsråd <strong>Greenland</strong> Tourism and Business Council<br />
Postbox 1615, 3900 Nuuk, Tel. 34 28 20, Fax: 32 28 77<br />
www.inussuk.gl
●<br />
Wide-ranging<br />
tourism<br />
<strong>Greenland</strong> has many niches to offer<br />
tourists who want a holiday with a<br />
difference<br />
By Christian Schultz Lorentzen<br />
Tourists who choose <strong>Greenland</strong><br />
as their destination have<br />
individual expectations and<br />
demands. Some want to discover<br />
themselves and test<br />
their limits in extreme conditions,<br />
others come to relax in<br />
the beautiful and foreign surroundings.<br />
The business tourist<br />
and the lover of the good<br />
life seek comfort and luxury.<br />
The adventurer and the<br />
sportsman enjoy exploits that<br />
make them sweat and get<br />
their adrenalin pumping. Both<br />
demand exclusivity and quality<br />
and both are attracted to<br />
everything that <strong>Greenland</strong><br />
has to offer in the way of<br />
culture and nature. New initiatives<br />
have been taken<br />
which cater to both groups.<br />
Niche offers<br />
There are many offers of socalled<br />
niche products directed<br />
at small target groups seeking<br />
something out of the ordinary.<br />
Mountaineers and climbers<br />
from all over the world<br />
flock to Ketilfjeld and other<br />
steep peaks in Tasermiut Fjord<br />
in Nanortalik. Nanortalik<br />
Tourist Office has developed<br />
a special package consisting<br />
of transport, equipment and<br />
advice. In 2004 alone, Nanortalik<br />
Tourist Office handled<br />
32 expeditions with participants<br />
from all over the world.<br />
The Apussuit region in<br />
Maniitsoq seems to be on<br />
the way to a renaissance as a<br />
snow sports centre with<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 19<br />
skiing, snowboarding, crosscountry<br />
and heli-skiing. A<br />
local building contractor has<br />
bought the ski-centre and has<br />
plans to open the tourists'<br />
eyes to challenging snow<br />
sports under the summer midnight<br />
sun.<br />
Hunting tourism is on the<br />
increase and there is great<br />
potential in <strong>Greenland</strong> for<br />
trophy hunting for caribou<br />
and musk ox. Trophy hunting<br />
courses for outfitters are included<br />
in product development.<br />
Diving is another<br />
example of niche tourism.<br />
A summer offer has been<br />
developed in Sisimiut for icediving,<br />
where guests are<br />
accompanied by certified<br />
diving instructors.<br />
Volume offers<br />
These years, there are also<br />
many examples of development<br />
of products offering<br />
more comfortable access to<br />
the splendours of <strong>Greenland</strong>.<br />
The popular cruises are a<br />
good example of this and<br />
they have been developed<br />
considerably over recent years.<br />
In the same genre, parties<br />
of up to 60 people can now<br />
join a group cruise in Disko<br />
Bay on the Najaaraq Ittuk,<br />
owned by Ilulissat Travel. The<br />
ship will probably play a part<br />
in efforts to secure Ilulissat's<br />
position as host for many<br />
business arrangements<br />
throughout the year.<br />
The inland ice is without<br />
comparison <strong>Greenland</strong>'s top<br />
attraction and it is what all<br />
tourists want to see, whether<br />
they are travelling alone or in<br />
groups. In Kangerlussuaq,<br />
new tracked vehicles, each<br />
able to take 15 passengers,<br />
will take tourists through<br />
otherwise inaccessible terrain.<br />
The tracked vehicles will be<br />
used to transport tourists to,<br />
for instance, the former radar<br />
station, Dye II, 200 km towards<br />
the centre of the<br />
inland ice.<br />
ASS./FOTO/PHOTO: MICHAEL WYSER<br />
ASS./FOTO/PHOTO: MICHAEL WYSER
email: hebr@royalgreenland.com<br />
Suluk # 02•2005 20<br />
Qaqortoq<br />
A green town with<br />
many colours and<br />
absolutely an<br />
experience worth<br />
visiting!<br />
Visit our main homepages<br />
for complete information:<br />
www.qaq.gl &<br />
www.qaqortoq.gl<br />
– THE ONLY TIME anything<br />
IS ADDED TO OUR PRAWNS<br />
The Royal <strong>Greenland</strong> New Brand Promise:<br />
Single frozen premium quality prawns from <strong>Greenland</strong>.<br />
No artificial additives.<br />
No polyphosphates in production.<br />
No extra glaze.<br />
No wonder customers love us.<br />
– We have nothing to add.
■<br />
Kalaallit Nunaat<br />
appaliarsuup naalagaaffigaa<br />
Kalaallit Nunaanni timmissat imarmiut mikinersaata amerlarnerpaartaatalu, sarfap<br />
allanngoriartorneranik taamalu aamma silaannaap allanngoriartorneranik<br />
takussutisseeqqaarsinnaagunartut pillugit ilisimatuut nutaanik paasisaqarput<br />
Allattoq: Carsten Egevang, Ann Harding aamma Flemming Merkel, Kalaallit Nunaanni Pinngortitaleriffik<br />
Assit: Carsten Egevang/ARC-PIC.COM<br />
Suluk # 02•2005 22
■ Appaliarsuk timmiaavoq imarmiu maattooq,<br />
uumanermi annersaani imaannarmiittartoq,<br />
piaqqiuleraangamilu taamaallaat nunalittartoq.<br />
■ Søkongen er en hårdført havfugl, der tilbringer<br />
det meste af livet på åbent hav, og kun kommer i<br />
kontakt med land for at yngle.<br />
■ The dovekie is a hardy seabird that spends most<br />
of its time out at sea, only coming into contact<br />
with land to breed.<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 23
Issittoq immikkuullarissorpassuarnik naleqqussarluarsimasunillu<br />
uumasoqarpoq.<br />
Appaliarsuk issittumi timmiaavoq tupinnaannartumik<br />
alutornassusilik. Nunarsuarmi<br />
sumiiffinni allani timmissat taakku<br />
Kalaallit Nunaannisulli amerlatiginngillat.<br />
20 cm-inik takissuseqarami taamaallaallu<br />
150 gramminik oqimaassuseqarami<br />
appaliarsuk aamma Kalaallit Nunaanni<br />
timmissat imarmiut mikinerpaartaraat.<br />
Ukiup qaammataani qulingiluani imaannarmiittarpoq,<br />
nalinginnaasumik sinerissamiit<br />
avasissorsuarmi, taamaalillunilu<br />
avannaarsuani aasakkut piaqqiuleraangami<br />
aatsaat nunamut qanillisarluni.<br />
2004-p aasaani ilisimatusartut PinngortitaleriffimmeersutIttoqqortoormiut<br />
eqqaanniipput atortorissaarutit<br />
nutaat iluaqutigalugit appaliarsuup ilisimaneqanngitsortaiqulaajaaffigiumallugit.<br />
Tamanna pivoq uuttortaat elektroniskiusoq<br />
mikisuararsuaq, paasissutissanik<br />
tigooraasoq dataloggerimik<br />
taaneqartartoq, iluaqutigalugu.<br />
Silaannaap allanngorneranik<br />
takutitsisinnaasoq<br />
Paasissutissanik tigooraasumit takutinneqarpoq<br />
appaliarsuk 25 meterit tikillugit<br />
itissusilimmi nerisassarsiortartoq, allornerilu<br />
tamarmik minutsip ataatsip<br />
missaani sivisussuseqartartut. Peqquararpassuit<br />
pisarineqassagaangata appaliarsuk<br />
ima periuseqartarpoq sukkasuu-<br />
Suluk # 02•2005 24<br />
mik itisuumut allortarluni, tamatumalu<br />
kingorna nammineq puttasinnaanini<br />
iluaqutigalugu arriitsumik qaffakkiartortarluni<br />
taamalu qularnanngitsumik peqquaqqanik<br />
ataasiakkaaraluni pisaqartarluni.<br />
Taamatuttaaq paasisat appaliarsuup<br />
piaqqiornerup nalaani qanoq ililluni<br />
ineqarfimmi imaanilu nerisassarsiorfimmi<br />
piffissamik qanoq agguataarisarneranik<br />
takutitaqarluarput.<br />
Appaliarsuup nerisarisartagaanik<br />
pissusilersuutigisartagaanillu ilisimasaqarnerulernissamik<br />
Pinngortitaleriffiup<br />
soqutiginninneranut timmiaq taanna<br />
pillugu Kalaallit Nunaannilu timmissat<br />
taakku qanoq amerlatiginerinik paasissutissanik<br />
katersinissaannaq pissutaanngilaq.<br />
Tamatumani aamma appaliarsuup<br />
atugaasa nerisassarsioriaasiisalu<br />
pissutsinut annertunernut pingaaruteqarsinnaanerat<br />
pissutaapput, tassalu<br />
nunarsuaq tamakkerlugu silaannaap<br />
allanngoriartorneranut siusissukkut<br />
ilimasaarutaasinnaanerat.<br />
Appaliarsuk timmiaavoq nerisassarsiortarnermini<br />
annertuumik piukkunnarsarsimasoq,<br />
timmissanilu tamakkunani<br />
allanik nerisaqalernissamut periarfissaqanngitsuni,<br />
silaannaap allanngorneri<br />
pilertortumik takussutissaqalersinnaassagunarput<br />
nerisassarsioriaatsit siammarsimaffiulluunniitallanngornerisigut.<br />
Allatut oqaatigalugu appaliarsuk<br />
assersuutigalugu Tunumi sarfap allan-<br />
ngorneranut misikkarissorujussuussaaq,<br />
taamaalillunilu silaannaap allanngulernera<br />
pillugu siusissukkut ilimasaaruteqarsinnaassalluni.<br />
Torlummigut puiaqalersartoq<br />
Appaliarsuk – appakkut amerlanerit<br />
assigalugit – ussissunik meqqoqarpoq<br />
saamigut qaqortuusunik tunumigullu<br />
qernertuusunik. Taamaattumik piniartagaasa<br />
timmiaq alloraangat immap qaavata<br />
tungaanut qaamasumut takujuminaatsittassavaat,<br />
qulaaniillu isigigaanni<br />
tunua suluilu qernertut itinersuarmut<br />
taartumut ilassuutilissallutik. Appaliarsuk<br />
ammalungajattumik timitaqarpoq<br />
naatsumillu silittumik qungaseqarluni,<br />
taakkulu sukkalluinnartumik sulussortarnerinut<br />
ilanngukkaanni igutsak eqqaaqqajaanarsinnaavoq:Timmisinnaajummalluni<br />
suleruluttariaqartarpoq.<br />
■ Appaliarsuk appakkunnut ilaavoq mikisuararsuaq<br />
taamaallaat 150 gramminik oqimaassusilik.<br />
Pingaartumik peqquaqqanik inuussuteqarpoq.<br />
■ Søkongen er en lille alkefugl med en vægt på<br />
kun 150 g. Den ernærer sig primært af små<br />
vandlopper.<br />
■ The dovekie is a small auk weighing only 150 g.<br />
It feeds mainly on small water fleas.
■ Appaliarsuit Avanersuarmi Ittoqqortoormiinilu ineqarfimminni tupinnaannartumik amerlassuseqartarput.<br />
■ Søkongen forekommer i imponerende antal i kolonierne i Qaanaaq- og Ittoqqortoormiit området.<br />
■ The dovekie occurs in impressive numbers in colonies in the Qaanaaq and Ittoqqortoormiit districts.<br />
Appaliarsuk appakkunnut ilaavoq,<br />
eqqarlimini qaniginerpaasai tassaapput<br />
apparluk appalu. Taaneqareersutullu<br />
appaliarsuk pingaarutilikkut allaanerussuteqarpoq,<br />
tassalu nerisarisartakkamigut.<br />
Appakkut allat aalisagartortuunerupput,<br />
appaliarsulli ingammik peqquaqqanik<br />
nalinginnaasumik 5 mm sinnerlugu<br />
angissuseqartanngitsunik nerisaqartuuvoq.<br />
Pingaartumik immap kumai<br />
»orsoqarluartut« nukissamik imaqarluartut<br />
nerisariumasarpai. Piaqqamilli<br />
ulluminiittumik nerlersuisarneq eqqarsaatigalugu<br />
tamanna appaliarsummut<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 25<br />
ajornartorsiutaasinnaavoq: Qanoq ililluni<br />
ullup unnuallu ingerlanerani peqquaqqat<br />
5.000-15.000-inik amerlassusillit<br />
timmiuaannarnani piaqqaminut<br />
kaattumut assartortarpai?<br />
Appaliarsuk taamaaliorsinnaavoq<br />
piaqqiornissaq sioqqutitsiarlugu siggummi<br />
ataatigut torlummigut puiaqalersarami,<br />
taamalu pelikanit assigalugit<br />
pinermi ataatsimi peqquaqqanik 4000it<br />
tikillugit amerlatigisunik assartuisinnaalersarluni.<br />
Taamaalilluni appaliarsuk<br />
Atlantikup avannaani timmissani kisiartaalluni<br />
nerisaminut timmissanut allanut<br />
unammillissutigisassarinngisaminut naleqqussarsimavoq.<br />
Taarsiullugu unammillertai<br />
qaninnerit tassaapput aalisakkat<br />
arferillu soqqallit angisuut.<br />
Appaliarsummi alutornarnerpaaq<br />
tassaanngilaq nerisaminut immikkuullarissunut<br />
naleqqussarsimanera, kisiannili<br />
ineqarfimmi ataatsimi amerlasoorujussuusarnerat.<br />
Millionilikkuutaat<br />
Appaliarsuk ilumoortumik oqaatigalugu<br />
timmiaavoq issittumi piaqqiortartoq.<br />
Kalaallit Nunaanni Avanersuarmi Tunul-
■ Appaliarsuk siggummi ataani puiaq iluaqutigalugu<br />
peqquaqqanik 4000-it tikillugit amerlassusilinnik<br />
piaqqaminut assartuisinnaasarpoq.<br />
lu avannaani Ittoqqortoormiit eqqaanni<br />
appaliarsuppassuaqarpoq, kiisalu Upernaviup<br />
Qeqertarsuullu tunuata eqqaanni<br />
piaqqiorfeqarluni ataasiakkaanik<br />
anginngitsunik. Kalaallit Nunaata saniatigut<br />
appaliarsuk Svalbardimi siammarsimasuuvoq,<br />
kiisalu Sibiriap qeqertaasa<br />
avannarpasissumiittut ilaanni. Nunarsuarmili<br />
sumiiffinni allani Kalaallit Nunaannisulli<br />
appaliarsoqartiginngilaq.<br />
Kalaallit Nunaanni appaliarsoqarfinni<br />
timmissat qasserpiaaneri naatsorsoruminaatsorujussuupput.<br />
Tassami appaliarsuk<br />
qerruni nunap qaaniit meterip<br />
affaata missaanik itissusilimmi ulloqartarpoq.<br />
Appaliarsoqarfimmi ataatsimi<br />
ataatsikkut timmiarpassuaqartarnerata<br />
kinguneranik kisitseriaatsit nalinginnaasut<br />
appaliarsunnut atorsinnaasanngillat.<br />
Timmissanik ilisimatusaatiginnittartut<br />
missingiinerat naapertorlugu Avanersuarmi<br />
appaliarsuit aappaariit 20<br />
aamma 40 millionit akornanni amerlassusillit<br />
piaqqiortarput, Ittoqqortoormiinilu<br />
appaliarsoqarfinni aappariit 5 aamma<br />
10 millionit akornanni amerlassusillit<br />
piaqqiortarlutik. Tamanna nunarsuar-<br />
Suluk # 02•2005 26<br />
■ Søkongen kan transportere op til 4000 små<br />
krebsdyr til ungen ved hjælp af en strubepose<br />
placeret under fuglens næb.<br />
mi appaliarsuit 80 procentiinit amerlanerit<br />
Kalaallit Nunaata killeqarfiata iluani<br />
siumugassaanerannik kiisalu appaliarsuit<br />
nunarsuarmi timmissat imarmiut<br />
amerlanerpaanut ilaanerannik isumaqarpoq.<br />
Appaliarsuk anginngikkaluarluni<br />
imaata uumasoqassusianut sunniutilerujussuuvoq,<br />
amerlasoorsuugamik.<br />
Naatsorsuisimanerit naapertorlugit<br />
appaliarsoqarfimmi aappariit 100.000-it<br />
piaqqiorfigisaanni piaqqat nerlersorneqartussanngoraangata<br />
angajoqqaat<br />
inuussutissanik ullormut 5 tonsinik<br />
imaanut aallertarput. Appaliarsuk piffissap<br />
ilangaatsiarsuani ineqarfimminiittarmat<br />
taassumalu eqqaaniittarmat nerisat<br />
ilangaatsiarsui ineqarfiup nunataata eqqaani<br />
anarineqartarput. Pinngortitami<br />
nalinginnaasumik naggorissaatit nunamiit<br />
imaanut ingerlanneqartarput. Appaliarsummulli<br />
atatillugu assartuineq<br />
killormoortuanik pisarpoq: Imaaniit nunamut.<br />
Naggorissaatit annertoorsuit appaliarsuit<br />
taamaalillutik avatangiisinut peqqarniissinnaagaluaqisunuttunniutta-<br />
■ The dovekie can carry up to 4,000 small<br />
crustaceans to its offspring using the laryngeal<br />
pouch under its beak.<br />
gaasa kingunerannik nuna ineqarfiit<br />
ataanniittoq qorsooqqissillunilu naggorissunngortarpoq.<br />
Tamakkunani nunaminertat<br />
annertuut ataqatigiissut issuatsiaaqartarput<br />
issusuunik tamalaanik qalipaatilinnik.<br />
Naasut sinneri sumiiffinni<br />
tamakkunani qaarsuunerusuni panertunillu<br />
qalipamineqarnerusartuni nalinginnaanngitsumik<br />
amerlassuseqarlutillu<br />
portussuseqartarput. Naasoqassutsip<br />
assigiinngissutaata tamatuma kinguneranik<br />
appaliarsoqarfiit ungasianiit takulertorneqarsinnaasarput.<br />
Taamaattumik<br />
ineqarfiit siammarsimanerat silaannakkut<br />
nalunaarsorneqarsinnaasarput, kilometerinik<br />
arlalinnik qutsissusilimmiit<br />
ersittaramik.<br />
Appaliarsuk kivigaq<br />
Siusinnerusukkut appaliarsuk Avanersuarmiunut<br />
isumalluutaasimavoq pingaaruteqarluinnartoq.<br />
Piniagassat allat<br />
anori sikulu eqqarsaatigalugit amikkisaarutaasinnaalersarput.<br />
Taakkununnga<br />
sanilliulluni appaliarsuk patajaatsumik<br />
maajimiit aggustimut inuussutissanik<br />
pissarsiffiusarsimavoq.
Appaliarsoqarfimmi appaliarsuit katersuukkaangata<br />
kalloorluni pisariuminakkannertarsimapput<br />
tamatumalu peqatigisaanik<br />
qerrut akornanni manniit<br />
piaqqallu katersorneqarsinnaasarsimallutik.<br />
Appat ineqarfiinut innaaqqissuniittartunut<br />
sanilliullugu appaliarsuit<br />
ineqarfiat inuuneq navianartorsiortinngikkaluarlugu<br />
ajornaatsumik tikinneqarsinnaasarpoq.<br />
Aasap qaammataasa ingerlanerini<br />
appaliarsunniartarneq pingaaruteqaannarsimanngilaq,<br />
kisiannili aamma appaliarsunnik<br />
kivikkanik peqqumaasiorneq<br />
pingaaruteqarsimalluni. Avanersuarmiut<br />
mamartuliaat taakku suliarineqartarput<br />
puisip amianut orsua atasumut immiullugit.<br />
Appaliarsuit 5-600-nik amerlassusillit<br />
ooqartinnagit ilivitsuutillugit immi-<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 27<br />
unneqartarput ujaqqanillu peroorlugu<br />
ukiup affaata missaani uninngatinneqartarlutik.<br />
Puisip orsua taamaalillugu<br />
appaliarsunnut aqilisaatigineqartarpoq.<br />
Piffissani piniagassarlerfiusuni peqqumaatit<br />
tamakku pingaaruteqarluinnartarsimapput.<br />
Naatsorsuutigineqarpoq<br />
puisit appaliarsunnik kivikkanik immikkat<br />
qulit ilaqutariit qaammatini sisamanitallimani<br />
inuussutigisinnaasarsimagaat.<br />
Appaliarsuit aamma timmissat amiinik<br />
atisaliornermut atorneqartarsimapput.<br />
Atisat taamaattut 1920-kkkut tikillugit<br />
Avanersuarmi arnanit angutinillu<br />
atisarineqartarsimapput, taakkununngalu<br />
appaliarsuit 250-t miss. amii atorneqartarsimallutik.<br />
Atisat uinimmut tullinngorlugit<br />
ikiaqutitut atorneqartarsimapput,<br />
nalinginnaasumillu mumingi<br />
qaavilu meqqoqartarsimallutik. Aserujasuusimagaluarput,oqorluinnartuusimallutilli.<br />
Ullumikkut appaliarsuit piniagassatut<br />
pingaarutikinnerulersimapput. Avanersuarmili<br />
kivikkat suli piumaneqarluartuupput,<br />
nalliuttorsiutitullu naatsorsuunneqartarlutik,<br />
pisuni immikkuullarissuni<br />
assersuutigalugu katittoqarnerani<br />
sassaalliutigineqartarlutik. Kalaallit<br />
Nunaanni appaliarsuit ukiumut 20.000it<br />
aamma 60.000-it akornani amerlassusillit<br />
pisaasarput. Taakkunani amerlanerpaat<br />
aasaanerani Avanersuarmi Ittoqqortoormiinilu<br />
pisaasarput, ikittuinnaallu<br />
aasaanerani Kitaani pisarineqartarlutik.
■<br />
Suluk # 02•2005 28<br />
Grønland er<br />
søkongens rige<br />
Forskere afslører nye sider af Grønlands<br />
mindste og talrigeste havfugl, der måske kan<br />
give det første varsel om ændringer i<br />
havstrømmene og dermed klimaforandringer<br />
Tekst: Carsten Egevang, Ann Harding og Flemming Merkel, Grønlands Naturinstitut<br />
Foto: Carsten Egevang/ARC-PIC.COM
■ En af de fem søkonger der i sommeren 2004<br />
blev forsynet med en datalogger, der registrerer<br />
tryk og temperatur.<br />
■ One of the five dovekies that was fitted in the<br />
summer of 2004 with a data logger to register<br />
pressure and temperature.<br />
■ Appaliarsuit tallimat aasaanerani 2004-mi<br />
paasissutissanik tigooraassummik naqitsinermik<br />
kiassutsimillu nalunaarsuisartumik<br />
pilersorneqartut ilaat.<br />
Den arktiske verden byder på mange<br />
særprægede og højt specialiserede<br />
dyrearter. Søkongen er i særlig grad en<br />
imponerende arktisk fugl. Og ingen<br />
andre steder i verden forekommer fuglen<br />
så talrigt som i Grønland.<br />
Med en længde på 20 cm og en<br />
vægt på kun 150 g er søkongen samtidig<br />
den mindste af de grønlandske havfugle.<br />
Den opholder sig ni af årets<br />
måneder på åbent hav, som regel langt<br />
fra kysten, og kommer således kun i<br />
nærheden af land, når den om sommeren<br />
yngler i det højarktiske område.<br />
I sommeren 2004 besøgte forskere<br />
fra Grønlands Naturinstitut Ittoqqortoormiit-området<br />
for med nye virkemidler<br />
at forsøge at kortlægge ukendte sider<br />
af søkongens liv. Det skete ved hjælp af<br />
et lille elektronisk måleapparatur, en<br />
såkaldt datalogger.<br />
Kan vise klimaændringer<br />
Informationerne fra dataloggeren viste,<br />
at søkongen henter sin føde på vanddybder<br />
op til 25 meter, hvor hvert dyk<br />
er på omkring et minuts varighed. Når<br />
de mange små krebsdyr skal fanges,<br />
benytter søkongen sig af en teknik hvor<br />
den først hurtigt dykker ned på dybt<br />
vand, og herefter ved hjælp af legemets<br />
opdrift, langsomt at bevæge sig<br />
op gennem vandsøjlen, hvor smådyrene<br />
sandsynligvis fanges enkeltvis. Resultaterne<br />
giver ligeledes et detaljeret billede<br />
af, hvordan søkongen gennem ynglesæsonen<br />
fordeler sin tid mellem ophold<br />
i kolonien og fouragering på havet.<br />
Når Grønlands Naturinstitut er interesseret<br />
i at vide mere om søkongens<br />
fødevalg og levevis, er det ikke blot for<br />
at indsamle viden om arten og bestanden<br />
i Grønland. Det skyldes også, at<br />
søkongens trivsel og fødesøgningsvaner<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 29<br />
kan være vigtige i et større perspektiv,<br />
nemlig som en slags tidlig varsling om<br />
globale klimaændringer.<br />
Søkongen er en art med en høj<br />
grad af specialisering i fødevalget, og<br />
netop hos sådanne arter, hvor alternative<br />
fødeemner ikke er til stede, vil klimaændringer<br />
sandsynligvis komme<br />
hurtigt til udtryk i form af ændrede<br />
fødesøgningsvaner eller ændringer i<br />
udbredelsen. Søkongen vil med andre<br />
ord være særdeles følsom overfor<br />
ændringer i for eksempel havstrømmen<br />
ved Østgrønland og på et tidligt tidspunkt<br />
kunne varsle om forestående<br />
klimatiske ændringer.<br />
Anlægger strubepose<br />
Søkongen har – i lighed med de fleste<br />
andre alkefugle – en tæt fjerdragt, der<br />
er hvid på undersiden og sort på oversiden.<br />
Derfor vil byttedyr under vandet<br />
have svært ved at opdage fuglen mod<br />
den lyse overflade, når den dykker ned,<br />
og set oppefra vil den sorte ryg og de<br />
sorte vinger falde i med det mørke dyb.<br />
Søkongens tætte runde krop og tykke<br />
korte hals, kombineret med ekstremt<br />
hurtige vingeslag, giver den et udseende,<br />
der henleder tankerne på en humlebi:<br />
Den skal virkelig arbejde for at<br />
blive på vingerne.<br />
Søkongen hører til blandt alkefuglene,<br />
og dens nærmeste slægtninge er<br />
alken og lomvien. Men som nævnt<br />
adskiller søkongen sig på et væsentligt<br />
punkt, nemlig med hensyn til fødevalget.<br />
De andre alkefugle er primært<br />
fiskespisende, mens søkongen hovedsageligt<br />
ernærer sig af små krebsdyr,<br />
typisk ikke større end 5 mm. Specielt<br />
vandlopper med et særligt stort indhold<br />
af »fede syrer« med højt energiindhold<br />
er på spisesedlen. Det giver imidlertid<br />
søkongen et problem, når ungen i<br />
reden skal fodres: Hvordan fragter den<br />
omkring 5.000-15.000 smådyr i døgnet<br />
til den sultne unge uden at være på<br />
vingerne konstant?<br />
Løsningen er, at søkongen kort før<br />
yngletiden anlægger en strubepose<br />
under næbbet, sådan at den som en<br />
anden pelikan kan fragte op til 4.000<br />
små vandlopper ad gangen. På den<br />
måde har søkongen således som den<br />
eneste fugleart i Nordatlanten tilpasset<br />
sig en fødekilde, som den ikke skal<br />
konkurrere med andre fugle om. Nærmeste<br />
konkurrenter skal i stedet findes<br />
hos fiskene og hos de store bardehvaler.<br />
Det mest imponerende træk ved<br />
søkongen er imidlertid ikke dens tilpasning<br />
til den specielle føde, men derimod<br />
antallet af fugle, der optræder i<br />
en søkongekoloni.<br />
Fugle i millionvis<br />
Søkongen er i sandhed en rigtig arktisk<br />
ynglefugl. I Grønland findes arten i<br />
enorme mængder i Qaanaaq i Nordgrønland<br />
og Ittoqqortoormiit-området i<br />
Nordøstgrønland samt i enkelte små<br />
kolonier i Upernavik- og Disko Bugt<br />
området. Ud over Grønland findes<br />
søkongen udbredt på Svalbard samt på<br />
visse af de sibiriske øer mod nord. Men<br />
ingen steder i verden findes søkongen i<br />
så store mængder som i Grønland.<br />
Præcis, hvor mange fugle, der findes i<br />
de grønlandske kolonier, er det meget<br />
vanskeligt at opgøre. Søkongen placerer<br />
nemlig sin rede skjult i løse sten ca.<br />
en halv meter under overfladen. Det<br />
enorme antal af fugle samlet på samme<br />
sted gør, at almindeligt anvendte<br />
optællingsmetoder ikke kan bruges i<br />
søkongens tilfælde.<br />
Fugleforskere skønner, at mellem 20
og 40 millioner par søkonger yngler i<br />
Qaanaaq-området, og at kolonierne i<br />
Ittoqqortoormiit-området sandsynligvis<br />
indeholder mellem 5 og 10 millioner<br />
par. Det betyder, at mere end 80 procent<br />
af verdens bestande af søkonger<br />
findes indenfor Grønlands grænser, og<br />
at arten med det antal er en af verdens<br />
mest talrige havfugle.<br />
Selv om søkongen ikke er stor, er<br />
den en vigtig komponent i havets økosystem,<br />
fordi den findes i så enormt et<br />
antal. Beregninger har vist, at når<br />
ungerne skal fodres vil forældrefuglene<br />
i en koloni med 100.000 par dagligt<br />
hente omkring 5 tons føde i havet. Da<br />
søkongen tilbringer en betragtelig tid i<br />
og omkring kolonien, vil en stor andel<br />
af føden, i form af ekskrementer, blive<br />
tilført landområderne omkring kolonien.<br />
Normalt sker der i naturen en transport<br />
af næringsstoffer fra land til havet.<br />
Men i søkongens tilfælde sker transporten<br />
altså den modsatte vej: Fra havet til<br />
landjorden.<br />
De store mængder af næringsstoffer,<br />
som søkongerne på den måde<br />
tilfører det ellers barske miljø medfører,<br />
at området nedenfor en koloni bliver<br />
grønt og frodigt. Her findes store sammenhængende<br />
områder med tykke<br />
puder af mos i alle farver. Den øvrige<br />
vegetation forekommer i en mængde<br />
og højde, der ellers ikke ses i disse<br />
Suluk # 02•2005 30<br />
områder, der mest består af nøgne klipper<br />
med få, tørre laver. Denne forskel i<br />
vegetationen gør, at det er muligt at få<br />
øje på en søkongekoloni fra lang<br />
afstand. Koloniernes udbredelse kan<br />
derfor kortlægges fra luften, hvor de er<br />
synlige fra adskillige kilometers højde.<br />
Spæksyltet søkonge<br />
Søkongen har tidligere været en overordentlig<br />
vigtig ressource for Inuit i<br />
Qaanaaq-området. Når det gælder andre<br />
fangstdyr, kan vind og isforhold give<br />
perioder med dårlig fangst. I modsætning<br />
hertil har søkongen været en stabil,<br />
forudsigelig fødeklide fra maj til august.<br />
■ Ved mundingen af den brede Scoresby Sund<br />
Fjord/Ittoqqortoormiit kangerlussua i Østgrønland<br />
foregår der flere gange i døgnet et imponerende<br />
fugletræk mellem søkongens ynglekolonier og<br />
deres fødeområder.<br />
■ At the mouth of the wide Scoresby Sund Fjord/<br />
Ittoqqortoormiit kangerlussua in East <strong>Greenland</strong>,<br />
impressive flocks of birds fly between the breeding<br />
colonies and the feeding grounds several times a day.<br />
■ Tunumi Ittoqqortoormiit kangerlussuata<br />
anigguani appaliarsuit ineqarfiisa neriniartarfiisalu<br />
akornanni timmiarpassuit ullup unnuallu<br />
ingerlanerani arlaleriarlutik alutornaqalutik<br />
ingerlaarrattarput.<br />
De store mængder af fugle samlet i kolonien<br />
har været relative lette at fange<br />
med net, samtidig med, at æg og unger<br />
kunne graves ud fra rederne mellem stenene.<br />
I modsætning til eksempelvis polarlomvien,<br />
der yngler på lodrette klippehylder,<br />
er det let at få adgang til søkongekolonien<br />
uden at sætte livet på spil.<br />
Søkongefangsten har ikke alene<br />
spillet en stor rolle i sommermånederne,<br />
men har også været vigtig som forrådskilde<br />
i form af kiviaq – spæksyltet sø-
konge. Denne Qaanaaq-delikatesse tilberedes<br />
ved at en sæl åbnes, og al<br />
kødet tages ud, mens sælens spæklag<br />
efterlades. Sælen fyldes nu med 5-600<br />
rå, hele søkonger og sys sammen igen,<br />
hvorefter sælen lagres under en sten i<br />
et halvt års tid. Spækket fra sælen vil<br />
på den måde mørne søkongerne. Denne<br />
form for forråd har været særdeles<br />
vigtig i perioder med ringe fangst. Man<br />
regner med, at 10 kiviaq’er har kunnet<br />
holde en familie i live 4-5 måneder.<br />
Søkongen har også været anvendt til<br />
fremstilling af fugleskindspels. Denne<br />
beklædningstype har været anvendt i<br />
Qaanaaqområdet af både mænd og<br />
kvinder til omkring 1920 og blev fremstillet<br />
af skindet fra ca. 250 søkonger.<br />
Dragten blev båret inderst, direkte på<br />
den nøgne hud og havde typisk fjer<br />
både på yder- og indersiden. Den har<br />
været yderst skrøbelig, men særdeles<br />
varm.<br />
I dag er søkongen et mindre vigtigt<br />
fangstobjekt. Kiviaq er dog stadig eftertragtet<br />
i Qaanaaq-området og regnes<br />
som rigtig festmad, der hentes frem<br />
ved særlige lejligheder, som eksempelvis<br />
bryllupper. Der fanges årligt mellem<br />
20.000 og 60.000 søkonger i Grønland.<br />
Størstedelen fanges om sommeren i<br />
Qaanaaq og Ittoqqortoormiit, mens<br />
kun en mindre andel skydes om sommeren<br />
i det sydlige Vestgrønland.
■<br />
<strong>Greenland</strong> is the<br />
realm of the dovekie<br />
Researchers have disclosed new aspects of <strong>Greenland</strong>'s smallest<br />
and most abundant seabird which could provide an early<br />
warning of changes in ocean currents and subsequent climate<br />
changes<br />
Text: Carsten Egevang, Ann Harding and Flemming Merkel, <strong>Greenland</strong> Institute of Natural Resources<br />
Photo: Carsten Egevang/ARC-PIC.COM<br />
Suluk # 02•2005 32
The arctic realm harbours many distinctive<br />
and highly specialized species. The<br />
dovekie is a particularly impressive<br />
arctic bird. There is no place in the<br />
world where it is more abundant than<br />
in <strong>Greenland</strong>.<br />
In addition, with a length of 20 cm<br />
and a weight of only 150 g the dovekie<br />
is also the smallest of <strong>Greenland</strong>'s seabirds.<br />
It spends nine months of the year<br />
out at sea, usually far from the coast,<br />
and it only comes close to land in the<br />
summer to breed in the high arctic.<br />
In the summer of 2004, researchers<br />
from the <strong>Greenland</strong> Institute of Natural<br />
Resources visited the Ittoqqortoormiit<br />
region hoping to reveal new sides of<br />
the dovekie's life by using a data<br />
logger – a small electronic measuring<br />
device.<br />
Could reveal climate changes<br />
Information from the data logger<br />
showed that the dovekie collects its<br />
food at depths of up to 25 metres and<br />
that each dive lasts about a minute.<br />
When it catches the many small krill,<br />
the dovekie uses a special technique,<br />
where it begins by diving fast into deep<br />
water and then, using the buoyancy of<br />
its body, moves slowly up through the<br />
water where it probably catches the<br />
small creatures one by one. The results<br />
also provide a detailed picture of how<br />
the dovekie divides its time during the<br />
breeding season between the colony<br />
and foraging at sea.<br />
<strong>Greenland</strong> Institute of Natural<br />
Resources is not only interested in finding<br />
out more about the dovekie's feeding<br />
habits and lifestyle in order to collect<br />
knowledge of the species and population<br />
in <strong>Greenland</strong>. It is also because<br />
the question of how well the dovekie<br />
thrives and its feeding habits could be<br />
important in a wider perspective as a<br />
form of early warning system for global<br />
climate change.<br />
The dovekie is a species with a high<br />
degree of specialization in its choice of<br />
food and with species such as these,<br />
when alternative foods are not available,<br />
climate changes will probably be<br />
readily expressed by altered foraging<br />
habits or changes in regional occurrences.<br />
In other words, the dovekie<br />
would be extremely sensitive to<br />
changes in e.g. ocean currents in East<br />
<strong>Greenland</strong> and at an early stage could<br />
warn of imminent climate changes.<br />
Laryngeal pouch<br />
The dovekie has, in common with most<br />
other auks, tight plumage which is white<br />
on the underside and black on the<br />
upper parts. Prey in the water would<br />
therefore have difficulty seeing the bird<br />
against the light surface when it dives<br />
into the water and, seen from above,<br />
the black back and the black wings<br />
would merge with the murky depths.<br />
The dovekie's squat body and short,<br />
thick neck combined with its extremely<br />
fast wing strokes gives it an appearance<br />
that resembles a bumble bee. It<br />
must work really hard to stay in the air.<br />
The dovekie belongs to the auk family<br />
and its closest relatives are the auk<br />
and the guillemot. However, the dovekie<br />
stands out on a significant point, i.e. its<br />
choice of food. The other auks are primarily<br />
fish eaters, whilst the dovekie feeds<br />
mainly on krill, typically smaller than 5<br />
mm. Water fleas in particular, which have<br />
a high fatty acid content and thus great<br />
nutritional value, are very popular. This,<br />
however, is a problem when the dovekie<br />
must feed its chick: how can the dovekie<br />
carry around 5,000-15,000 small<br />
creatures daily to its hungry offspring<br />
without being constantly on the wing?<br />
■ A peep at a dovekie colony from the<br />
Ittoqqortoormiit region shows that the fertilizing<br />
effect of the birds on the surrounding<br />
vegetation is visible a long way off.<br />
■ Ittoqqortoormiit eqqaanni appaliarsuit<br />
ineqarfiat ungasianit isigalugu qorsooqqissunik<br />
avatangiiseqarpoq timmissat anaasa<br />
kingunerannik.<br />
■ Et kik på en søkongekoloni fra Ittoqqortoormiitområdet<br />
viser på lang afstand fuglenes gødende<br />
effekt på de grønne omgivelser.
The answer is found in the laryngeal<br />
pouch that the dovekie develops below<br />
its beak before the breeding season.<br />
This enables it, pelican-wise, to carry up<br />
to 4,000 small water fleas at a time.<br />
Thus the dovekie is the only species of<br />
bird in the North Atlantic which has<br />
adapted to a source of food where<br />
there is no competition from other birds.<br />
The nearest competitors can be found<br />
in fish and the large baleen whales.<br />
Nevertheless, the most impressive<br />
characteristic of the dovekie is not its<br />
adaptation to a specific food; it is the<br />
number of birds that are found in a<br />
dovekie colony.<br />
Millions of birds<br />
The dovekie is truly a real arctic breeding<br />
bird. In <strong>Greenland</strong>, the species is<br />
found in enormous numbers in Qaanaaq<br />
in North <strong>Greenland</strong>, the Ittoqqortoormiit<br />
region of North East <strong>Greenland</strong><br />
and in small individual colonies in the<br />
Upernavik and Disko Bay regions. In<br />
addition to <strong>Greenland</strong>, the dovekie is<br />
widespread on Svalbard and on some<br />
Suluk # 02•2005 34<br />
of the northern Siberian islands, although<br />
it is not found in such large numbers as<br />
<strong>Greenland</strong> anywhere else in the world.<br />
The precise number of birds found in<br />
colonies in <strong>Greenland</strong> is difficult to<br />
determine because the dovekie builds<br />
its nest in loose stones hidden in halfmetre<br />
deep cavities. The enormous<br />
numbers of birds which congregate in<br />
the same place mean that it is not possible<br />
to use the usual method of counting<br />
in the case of the dovekie.<br />
Bird researchers estimate than between<br />
20 and 40 million dovekie pairs<br />
breed in the Qaanaaq region and that<br />
the colonies in the Ittoqqortoormiit<br />
region probably consist of between 5 –<br />
10 million pairs. This means that more<br />
than 80% of the world's population of<br />
dovekies can be found in <strong>Greenland</strong><br />
and that, with these numbers, the species<br />
is one of the world's most abundant<br />
seabirds.<br />
Although the dovekie is not large, it<br />
is an important element in the ocean's<br />
ecosystem because of its enormous<br />
numbers. Calculations have shown that<br />
while the chicks are being fed, the<br />
parent birds in a colony with 100,000<br />
pairs will collect more than 5 tons of<br />
food from the sea. Since the dovekie<br />
spends a considerable time in and<br />
around the colony, a great part of this<br />
food, in the form of droppings, will be<br />
deposited on land around the colony.<br />
The usual natural cycle involves transport<br />
of nutrients from land to sea. But<br />
in the case of the dovekie, this transport<br />
takes place in the opposite direction:<br />
from the sea to the land.<br />
■ Although the dovekie is just a small bird, it has a<br />
loud voice. When several thousand birds take to<br />
air at the same time the noise is deafening.<br />
■ Appaliarsuk mikigaluarluni nipituumik<br />
qarlortarpoq. Appaliarsuit 1000-it arlallit<br />
ataatsikkut tingisut nipaat qoqernaannartarpoq.<br />
■ På trods af at søkongen kun er en lille fugl, har<br />
den er kraftig stemme. Lyden af adskillige tusinde<br />
fugle går i luften samtidigt er øredøvende.
■ The dovekie breeds in large colonies on slopes where loose stones are found. The nest is placed in a<br />
cavity about a metre below the surface, safe from ravens, gulls and arctic foxes.<br />
■ Appaliarsuk ineqarfinni angisuuni sivinganerni qerrutalinni piaqqisarpoq. Ullut nunap qaaniit meterip<br />
affaa missiliorlugu itissusilimmiittarput tulukkanut, naajanut teriannianullu isumannaatsumi.<br />
■ Søkongen yngler i store kolonier, hvor der optræder skråninger med løse sten. Reden placeres omkring<br />
en meter under stenoverfladen i sikkerhed for ravne, måger og fjeldræve.<br />
The great amount of nutrients that the<br />
dovekies bring to an otherwise barren<br />
environment makes the area below a<br />
colony green and fertile. Large cohesive<br />
areas with thick mounds of moss in all<br />
colours are found here. Other vegetation<br />
grows in an abundance and height<br />
that is not otherwise seen in these regions,<br />
which consist mostly of rocks<br />
with a few, dry lichens. The difference<br />
in vegetation makes it possible to spot<br />
a dovekie colony at a great distance.<br />
The locations of the colonies can therefore<br />
be mapped from the air, because<br />
they are visible at a height of several<br />
kilometres.<br />
Fat-preserved dovekie<br />
The dovekie was previously an extremely<br />
important food resource for the Inuit<br />
in the Qaanaaq region. Wind and ice<br />
conditions could result in poor catches<br />
of other game. In contrast, the dovekie<br />
was a dependable, predictable source<br />
of food between May and August.<br />
Because large numbers of birds were<br />
gathered in one colony they were easy<br />
to catch with nets, whilst eggs and<br />
chicks could be dug out of the nests<br />
between the stones. In contrast to e.g.<br />
the Guillemot that nests on sheer rock<br />
shelves, it is easy to gain access to a<br />
dovekie colony without risking your life.<br />
Dovekie harvests not only played an<br />
important role during the summer<br />
months, they were also an important<br />
food reserve in the form of kiviaq – fatpreserved<br />
dovekie. This Qaanaaq delicacy<br />
is prepared by opening a seal and<br />
removing all the meat, whilst leaving<br />
the fat layer. The seal is filled with 5-<br />
600 raw dovekies and is then sewn<br />
together. The seal is then stored for<br />
about six months and the fat from the<br />
seal tenderizes the dovekies. This form<br />
of food preserve was once very impor-<br />
tant when hunting was bad. It is estimated<br />
that 10 kiviaqs could keep a<br />
family alive for 4-5 months.<br />
The dovekie was also used for making<br />
bird skin clothes. This type of clothing<br />
was used in the Qaanaaq region by men<br />
and women until around 1920, with<br />
each garment requiring the skin of 250<br />
dovekies. The clothing was worn next<br />
to the skin and there were usually feathers<br />
both on the inner and outer side. It<br />
was very delicate, but extremely warm.<br />
Today, the dovekie is a less important<br />
game item, although kiviaq is still<br />
popular in the Qaanaaq region and is<br />
considered to be a party dish to be served<br />
on special occasions such as weddings.<br />
Around 20,000 to 60,000 dovekies<br />
are caught in <strong>Greenland</strong> each year.<br />
Most of them are caught in the summer<br />
in Qaanaaq and Ittoqqortoormiit, whilst<br />
only small numbers are shot during the<br />
summer in southern West <strong>Greenland</strong>.
Suluk # 02•2005 36<br />
Suliffinniit akiliunneqarlutit<br />
angalassagut imaluunniit<br />
ilaquttannut<br />
tikeraalaaginnassaguit<br />
- sullissinnaakutsoorpatsigit!<br />
Ferierejser, forretningsrejser<br />
eller blot et kort, men dejligt<br />
gensyn med familien<br />
– vi har produkterne til alle!<br />
Najugaqarfigisanni periarfissatsialak/Brug dit lokale billetkontor<br />
Illoqarfik/By Tlf. Fax Paasiniaasarfik/trafikoplysning<br />
Qaqortoq 64 22 40 64 25 40 64 22 40<br />
Paamiut 68 17 99 68 11 68 68 18 65<br />
Nuuk 34 99 34 34 99 44 34 99 30<br />
Books about <strong>Greenland</strong><br />
and the Arctic<br />
Box 1009, 3900 Nuuk<br />
Tlf. +299 32 1737, Fax. +299 32 2444<br />
e-mail: atuagkat@greennet.gl<br />
Homepages: //www.atuagkat.gl<br />
■ Timmisartorlutit<br />
umiarsuarlutilluunniit<br />
angalaniaruit<br />
■ Nunanut kiattunut<br />
■ Danmarkimi illunik<br />
attartorneq<br />
■ Biilinik attartorneq<br />
■ Københavnip qeqqani<br />
inissiat pitsaanerpaat<br />
■ Rejseydelser<br />
med skib og fly<br />
■ Charterrejser til syden<br />
■ Feriecentre/huse<br />
i Danmark<br />
■ Billeje<br />
■ De bedste hotellejligheder<br />
i Københavns<br />
centrum<br />
ARCTIC UMIAQ LINE<br />
Illoqarfik/By Tlf. Fax Paasiniaasarfik/trafikoplysning<br />
Maniitsoq 81 33 46 81 21 16 81 38 69<br />
Aasiaat 89 16 44 89 24 22 89 22 46<br />
Uummannaq 95 12 46 95 12 02 95 12 46<br />
KOMPETENCE<br />
FREMSYN<br />
INDSIGT<br />
NUNA<br />
ADVOKATER<br />
NUNA EQQARTUUSSISSUSERISUT<br />
Aqqusinersuaq 48 A<br />
Postboks 59<br />
Telefon: (299) 321370<br />
E-mail:<br />
3900 Nuuk<br />
Telefax: (299) 324117<br />
email@nuna-law.gl<br />
Nuna Advokater er en afdeling af Dania Advokater A/S, der<br />
beskæftiger ca. 100 medarbejdere i alt, heraf ca. 35 jurister og som<br />
foruden Nuuk har kontorer i København, Svendborg,<br />
Moskva og Torshavn.
Blue Water <strong>Greenland</strong> blev etableret i<br />
Grønland i 1988 og er i dag repræsenteret<br />
med egne kontorer i Nuuk og Sisimiut og via<br />
agenter i alle grønlandske hovedhavne.<br />
Servicen der tilbydes grønlandske fi rmaer<br />
og privatpersoner omfatter transport af fødevarer<br />
og stykgods pr. skib og fl y til og fra<br />
Danmark såvel som resten af verden. Desuden<br />
tilbydes toldbehandling, vareforsikring,<br />
oplagring m.v. - en pakkeløsning fra dør til<br />
dør inklusiv dokumentation.<br />
Udover disse aktiviteter sørger Blue Water<br />
for klarering af trawlere og skibe, som<br />
Blue Water<br />
<strong>Greenland</strong><br />
anløber de grønlandske havne. Havneagenten<br />
arrangerer lodsassistance, kajplads, stevedoring,<br />
catering, mandskabsskift, bestilling<br />
af diverse forsyninger til skibene såvel som<br />
reservation af fl y, hotel, m.v. til offi cerer og<br />
besætning. Blue Water optræder som agent<br />
for Lloyd’s.<br />
Blue Water <strong>Greenland</strong>s veluddannede<br />
personale er sammen med Blue Water<br />
kontorerne i Danmark og det øvrige udland<br />
Deres fragtmæssige forbindelse til hele<br />
verden - døgnet rundt.<br />
Blue Water <strong>Greenland</strong> A/S, Industrivej 22, P.O. Box 1380, 3900 Nuuk, Tel.: 325 410, Fax: 325 411, e-mail: bwgnuuk@bws.dk<br />
Blue Water <strong>Greenland</strong> A/S, Berthelsenip Aqq 39, P.O. Box 250, 3911 Sisimiut, Tel.: 866 365, Fax: 864 470, e-mail: bwgsisimiut@greennet.gl<br />
www.bws.dk
Suluk # 02•2005 38<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSAQ FOTO<br />
●<br />
Kalaallit<br />
Allattoq: Christian Schultz-Lorentzen<br />
Rune Collin Nuummi neriniartarfimmit<br />
Restaurant Nipisameersoq<br />
2002-mi 2003-milu<br />
igasut ilinniarsimasut Kalaallit<br />
Nunaanni pissartanngorniunneranni<br />
pokalimik ingerlaartitamik<br />
pissarsilluni ajugaasimavoq.<br />
Kisianni Collin 2004-mi<br />
pissartaajunnaarpoq, Morgan<br />
Lundin Nuummi Hotel Hans<br />
Egedemeersoq Kalaallit Nunaanni<br />
igasoqatiminit misilittagartuunit<br />
arfinilinnit sakkortuumik<br />
unammillerneqarluni<br />
ajugaammat taamalu ataqqinaataasumik<br />
pissartanngormat.<br />
Pissartanngorniunneq Narsami<br />
Inuussutissalerinermik<br />
Ilinniarfimmi Inuilimi ingerlanneqarpoq,<br />
siusinnerusukkullu<br />
pisartut assigalugit igasut sassaalliutissanik<br />
assigiinngitsunik<br />
marlunnik nerisassiornissamik<br />
suliassinneqarput. Tamatumuuna<br />
eqalussuarmik siuleqqiusiamik<br />
kiisalu umimmaap<br />
qimerluanik pingaarnertut<br />
sassaalliutissamik.<br />
- Misileraangaatsiarpunga.<br />
Siuleqqiusiannut taamaalillunga<br />
Caribiami kiisalu Frankrigimi<br />
nalinginnaanerusumik nerisassioriaatsitisumassarsiorfigaakka.<br />
Lime aamma citrus<br />
kiisalu kokos Caribiamiorpaluutaasut<br />
atungaatsiarpakka.<br />
Umimmaap qimerlua neqimik<br />
aserortikkamik immerpara<br />
Sverigemi nersuteeqqat nujuartallu<br />
nalinginnaasumik pineqartarnerat<br />
malillugu, 30-nik<br />
ukiulik Morgan Lundin,<br />
Sverigep avannaani Laplandimi<br />
inunngorlunilu pero-
Nunaanni igasut akornanni<br />
pissartanngortoq<br />
Igasut igasunngorniallu Kalaallit Nunaanni pissartanngorniunnerat<br />
sakkortuumik unammiffiuvoq isiginnaarianillu ornigarneqarluarluni<br />
riartorsimasoq inuusukkaluarlunilu<br />
nunarsuaq tamakkerlugu<br />
nerisassiornermik misilittagartooq,<br />
oqarpoq. Siornatigut<br />
USA-mi, Tuluit Nunaanni,<br />
Schweizimi Islandimilu<br />
neriniartarfinni isumassarsiortarsimavoq.<br />
Taamaattumik<br />
Morten Lundin nerisassiassat<br />
Kalaallit Nunaanneersut pitsaassusaannik<br />
naliliissaguni<br />
nunani tamalaanit sanilliussinissamut<br />
tunngavissaqarpoq.<br />
Mamassuseq<br />
kimeqassuserlu<br />
- Nerisassiassat Kalaallit Nunaanneersut<br />
maani minguinnera<br />
pissutaalluni nutaajunerullutillumamassuseqarnerupput.<br />
Tamatuma saniatigut<br />
assersuutigalugu tuttut umimmaallu<br />
immikkuullarissumik<br />
mamassuseqarput, naasunik<br />
sumiiffinni allani naasartuunngitsunik<br />
nerisaqaramik.<br />
Nutaaliorluni igasunngorniat<br />
aamma Kalaallit Nunaannipissartanngorniutsinneqarput<br />
– <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Cup-imik<br />
taallugu. Igasunngorniat tallimat<br />
raajanik siuleqqiusiamik<br />
savaaqqallu qimerluanik nerisassiorlutik<br />
misiliipput. Taakkunanilu<br />
ajugaasoq tassaavoq<br />
21-nik ukiulik Jens Jørgen<br />
Schmidt Ilulissani Hotel Arcticimeersoq.<br />
- Ajugaasutut akissarsisitaanera<br />
imminut tatiginerulissutigaara<br />
ilinniakkamalu ingerlateqqinnissaanutkajuminnerulissutigalugu.Siuleqqiusiorninni<br />
Hotel Arctic-ip iggaviani<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 39<br />
misilittakkakka aallaavigaakka,<br />
sassaalliutissarli pingaarneq<br />
igasoqatinnit ikiorneqalaarlunga<br />
nammineq katiterlugu,<br />
igasunngorniaq inuusuttoq<br />
oqaluttuarpoq.<br />
Siunertat arlallit<br />
- Nerisassiassanik Kalaallit Nunaanneersunikineriartortitsinissamut<br />
taakkulu ilisimaneqarneranniksiammarsaanissamut<br />
pisussaaffeqarpugut. Taamaattumiknerisassiassaatitsinnik<br />
taamaallaat igasut atuinissaat<br />
pissusissamisoorpoq.<br />
Siornatigut eqalussuit nerpiinik<br />
ilisimaarinninneq siammarterniarsimagaluarparput,tamannaliiluatsippallaarsimanngilaq.<br />
Tamanna uggornarpoq,<br />
tassami eqalussuaqarluarpoq<br />
akikitsunik mamarluartunillu,<br />
taamaattumik eqalussuit<br />
neriniartarfinni sassaalliutitut<br />
atugaalernissaat neriuutigiinnarsinnaavarput,<br />
Esben<br />
Toftdahl, inuussutissalerinermik<br />
ilinniarfimmi Inuilimi pisortaq<br />
igasullu pissartanngorniunneranni<br />
naliliisunut ilaasoq,<br />
oqaluttuarpoq. Taassuma<br />
igasunngorniat pissartanngorniutsinneqarneratileqquusumikingerlanneqartalissasoq<br />
neriuutigaa.<br />
- Igasunngorniat unammineq<br />
tiguartissutigigaat malunnarpoq.<br />
Tatineqarneq misigaat,<br />
tamannalu ilinniarnerminni<br />
misilikkamikku ajunngivippoq.<br />
Tamatuma peqatigisaanik<br />
unammineq suli arlaqarnerit<br />
ilinniakkaminnik<br />
naammassinninnissamut kajumissaataassasoqneriuutigineqarsinnaavoq.<br />
Ajugaasut nerisassiornerminni<br />
najoqqutassiaat annertungaatsiarput,<br />
tamannalu<br />
tunngavigalugu inuusuttut<br />
tamatumuuna salliutillugit<br />
igasunngorniap Jens Jørgen<br />
Schmidtip raajanik siuleqqiusiaanut<br />
najoqqutassaq kisiat<br />
maani saqqummiupparput.<br />
Akerlianik taanna tamanit<br />
nerisassiarineqarsinnaavoq –<br />
mamarluarluni akisuallaarnanilu.<br />
Tamatuma saniatigut<br />
quppernini ukunani nerisassiullammaat<br />
Morgan Lundinip<br />
aamma Jens Jørgen Schmidtip<br />
nerisassiaasa allat assitaat<br />
isumassarsinartut alutorsaatigisinnaavatit.<br />
Rejeconsomme<br />
Inunnut arfinilinnut:<br />
Raajat ooqanngitsut 500 gram<br />
Aalisakkap qajua 3 liter<br />
Hvidviinni 1 dl<br />
Aalisakkap nerpia qaqqorissoq 100<br />
gram (saarullik)<br />
Naasut akoorutissat 150 gram<br />
Iffiaq-qaqortoq mikisoq<br />
qalipaqanngitsoq 1<br />
Punneq 120 gram<br />
Taratsut qasilitsullu qaqortut<br />
Manniit qaqortortaat 5<br />
Porre 1<br />
Kaneli stangi affaq<br />
Suliarinissaat:<br />
Raajat qalipaajarneqassapput.<br />
Qalipaat<br />
naasullu akooru-<br />
tissatseqummarluttunngorlugit aserorterneqassapput<br />
manniillu qaqortortaannut<br />
akuliunneqassallutik. Akuukkat<br />
taakku aalisakkap qajuanut<br />
nillertumut kuineqassapput<br />
sakkukitsumillu kissanneqassallutik.Ilittoortikkumanagit<br />
aalaterneqartassapput.<br />
Suppa sivikinnerpaamik minutsini<br />
30-ni qalaartinneqassaaq<br />
akimut ersilersillugu.<br />
Igap naqqa takuneqarsinnaasariaqarpoq.<br />
Suppa nakkartinneqassaaq<br />
akui tamaasa<br />
peersillugit.<br />
Raajat, iffiaq-qaqortoq<br />
punnerlu aserortiganngorlugit<br />
sequtserneqassapput. Pisariaqarpat<br />
manniup sungaartortaa<br />
aalaterullugu akuliunneqassaaq.<br />
Porre qalariartinneqassaaq,<br />
nillorserneqarluni<br />
formimullu punnermik tanitanut<br />
iliorarneqassalluni. Aserortigaq/iffiugaq<br />
formip qeqqanut<br />
ilineqassaaq, porrit<br />
formip saneraanut attuumalersillugit.<br />
Tamatuma kingorna<br />
iffiorfimmi 175 gradinik<br />
kissassusilimmi minutsini 16ini<br />
imermi uunneqassaaq.<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSAQ FOTO
●<br />
Ny grønlandsk mesterkok<br />
Grønlandsmesterskaberne for kokke og kokkeelever bød på knaldhård<br />
konkurrence og var et publikumsmæssigt tilløbsstykke<br />
Af Christian Schultz-Lorentzen<br />
Rune Collin fra Restaurant<br />
Nipisa i Nuuk vandt vandrepokalen<br />
i grønlandsmesterskabet<br />
for professionelle<br />
kokke i både 2002 og 2003.<br />
Men i 2004 måtte Collin<br />
trods alt strække grydeskeer<br />
og abdicere fra tronen, da<br />
Morgan Lundin fra Hotel<br />
Hans Egede i Nuuk sikrede sig<br />
den ærefulde titel i skarp konkurrence<br />
med seks erfarne,<br />
grønlandske kokkekolleger.<br />
Rammen var Levnedsmiddelskolen<br />
Inuili i Narsaq,<br />
og som tidligere fik kokkene<br />
til opgave at tilberede en to<br />
retters menu, denne gang<br />
bestående af en forret af<br />
grønlandshaj og laks samt<br />
moskusryg som hovedret.<br />
- Jeg eksperimenterede<br />
en del. Forretten var således<br />
inspireret af både det caribiske<br />
og mere traditionelle<br />
franske køkken. Jeg brugte<br />
masser af lime og citrus samt<br />
kokos, der var det caribiske<br />
Suluk # 02•2005 40<br />
islæt. Og så farserede jeg<br />
moskusryggen, sådan som<br />
man typisk gør med kalv og<br />
vildt i Sverige, fortæller 30årige<br />
Morgan Lundin, født<br />
og opvokset i Lapland i Nordsverige<br />
og trods sin unge<br />
alder en erfaren gastronomisk<br />
globetrotter. Han har<br />
tidligere suget inspiration til<br />
sig på restauranter i USA,<br />
England, Schweiz og Island.<br />
Morten Lundin har derfor et<br />
internationalt sammenligningsgrundlag,<br />
når han skal<br />
sætte ord på de grønlandske<br />
råvarers kvalitet.<br />
Smag og kraft<br />
- Grønlandske råvarer er friskere<br />
og har meget mere<br />
smag, fordi der er så rent<br />
her. Dertil kommer, at for<br />
eksempel rensdyr og moskus<br />
har en helt speciel smag, da<br />
de spiser af en vegetation,<br />
hvis lige ikke findes andre<br />
steder.<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSAQ FOTO<br />
Som en nyskabelse blev der<br />
også afholdt Grønlandsmesterskab<br />
for kokkelærlinge<br />
– den såkaldte <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong><br />
Cup. Fem kokkeelever forsøgte<br />
sig med en forret bestående<br />
af rejer samt en<br />
hovedret af lammeryg. Og<br />
vinderen blev den 21-årige<br />
Jens Jørgen Schmidt fra<br />
Hotel Arctic i Ilulissat.<br />
- Vinderprisen giver mig<br />
selvtillid og ekstra lyst til at<br />
fortsætte min uddannelse. Til<br />
forretten brugte jeg al min<br />
erfaring fra køkkenet på<br />
Hotel Arctic, mens jeg komponerede<br />
hovedretten med<br />
lidt hjælp fra mine kolleger,<br />
fortæller den unge kokkelærling.<br />
Flere formål<br />
- Vi har en forpligtelse til at<br />
udvikle og udbrede kendskabet<br />
til grønlandske råvarer.<br />
Derfor er det naturligt, at<br />
kokkene kun bruger vore<br />
hjemlige råvarer. Vi har før<br />
forsøgt at udbrede kendskabet<br />
til eksempelvis hajkød,<br />
men det er ikke rigtig lykkedes.<br />
Det er ærgerligt, fordi<br />
der findes enorme mængder<br />
hajer, det er billigt, velsmagende,<br />
så nu håber vi, at<br />
restauranterne vil sætte haj<br />
på menukortet, fortæller<br />
Esben Toftdahl, forstander på<br />
levnedsmiddelskolen Inuili og<br />
en af dommerne ved kokkemesterskaberne.<br />
Han håber,<br />
at grønlandsmesterskaberne<br />
for kokkelærlinge bliver en<br />
tilbagevendende tradition.<br />
- Det var tydeligt, at kokkelærlingene<br />
blev grebet af<br />
den særlige konkurrencestemning.<br />
De kom i en presset<br />
situation, og det er godt<br />
at prøve under uddannelsen.<br />
Samtidig kan konkurrencen<br />
forhåbentlig tilskynde, flere<br />
til at fuldende uddannelsen.<br />
Vinderopskrifterne er<br />
temmelig omfangsrige, så på<br />
grund af pladsen lader vi
denne gang ungdommen<br />
komme til fadet og bringer<br />
alene opskriften på kokkelærlingen<br />
Jens Jørgen<br />
Schmidts rejeforret. Den kan<br />
til gengæld tilberedes af alle<br />
– og så er den både velsmagende<br />
og relativt billig. Men<br />
nyd ellers på disse sider de<br />
inspirerende billeder af<br />
Morgan Lundin og Jens<br />
Jørgen Schmidts øvrige kulinariske<br />
frembringelser.<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 41<br />
Rejeconsomme<br />
Indgredienser til seks personer:<br />
500 gram rå rejer<br />
3 liter fiskefond<br />
1 dl hvidvin<br />
100 gram hvidfisk (torsk)<br />
150 gram urter<br />
1 lille franskbrød uden skorpe<br />
120 gram smør<br />
Salt og hvid peber<br />
5 stk. æggehvider<br />
1 stk. porre<br />
1 /2 stang kanel<br />
Tilberedning:<br />
Skallen pilles af rejerne. Skal<br />
og urter hakkes groft og<br />
blandes med æggehvider.<br />
Tilsæt blandingen til en kold<br />
fiskefond og varm op stille<br />
og roligt. Rør en gang i mellem,<br />
så den ikke brænder på.<br />
Lad den koge mindst 30<br />
minutter til suppen er klaret.<br />
Man skal kunne se bunden<br />
af kasserollen. Suppen sigtes<br />
for alle urenheder.<br />
Rejer, brød og smør blendes<br />
til en slags fars/brødfars.<br />
Eventuelt tilsættes en æggeblomme,<br />
hvis det ikke bliver<br />
luftigt. Porre blancheres,<br />
køles af og sættes i formene,<br />
som er smurt med smør.<br />
Farsen/brødet tilsættes i midten<br />
af formen, så porren<br />
klæber sig fast i siderne.<br />
Derefter vandbages den i ovn<br />
ved 175 grader i 16 minutter.<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSAQ FOTO
Suluk # 02•2005 42<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSAQ FOTO<br />
●<br />
<strong>Greenland</strong>'s new<br />
By Christian Schultz-Lorentzen<br />
Rune Collin of Restaurant<br />
Nipisa in Nuuk won the challenge<br />
cup for the <strong>Greenland</strong><br />
Championship for professional<br />
chefs both in 2002 and<br />
2003. However, in 2004<br />
Collin was obliged to lower<br />
his ladles and abdicate from<br />
the throne when Morgan<br />
Lundin of the Hotel Hans<br />
Egede in Nuuk secured the<br />
honourable title in stiff competition<br />
with six experienced,<br />
fellow <strong>Greenland</strong>ic chefs.<br />
The venue was the food<br />
technology school »Inuili« in<br />
Narsaq. As before, the chefs<br />
were given the task of preparing<br />
a two course meal. This<br />
time, they had to prepare a<br />
starter using <strong>Greenland</strong> shark<br />
with salmon, and musk ox<br />
for the main course.<br />
- I experimented quite a<br />
lot. The first course was inspired<br />
both by the Caribbean<br />
cuisine and by the traditional<br />
French cuisine. I used lots of<br />
lime and citrus with cocoanut<br />
which was the Caribbean<br />
touch. And I stuffed the saddle<br />
of musk ox, which is a<br />
typical method of preparing<br />
veal and game in Sweden,<br />
says 30 year-old Morgan<br />
Lundin. Morgan Lundin was<br />
born and raised in Lapland,<br />
Northern Sweden, and despite<br />
his tender age, he is<br />
already an experienced<br />
gastronomical globetrotter.<br />
He has previously drawn<br />
inspiration from restaurants<br />
in the USA, England, Switzer-<br />
land and Iceland. Morten<br />
Lundin possesses therefore<br />
an international reference<br />
base when he describes the<br />
quality of the raw materials<br />
found in <strong>Greenland</strong>.<br />
Taste and flavour<br />
- The raw materials found in<br />
<strong>Greenland</strong> are fresher and<br />
have much more flavour because<br />
it is so clean here. In<br />
addition, caribou and musk<br />
ox for example have a very<br />
special taste because they eat<br />
vegetation the like of which<br />
is not found anywhere else.<br />
New this year was the<br />
introduction of the »<strong>Air</strong><br />
<strong>Greenland</strong> Cup«, a <strong>Greenland</strong><br />
championship for apprentice<br />
cooks. Five apprentice cooks<br />
endeavoured to make a first<br />
course consisting of prawns<br />
and a main course using saddle<br />
of lam. The winner was<br />
21 year-old Jens Jørgen<br />
Schmidt of the Hotel Arctic<br />
in Ilulissat.<br />
- Winning has given me<br />
more confidence and I am<br />
more eager to continue my<br />
training. I used all my experience<br />
from the kitchen at the<br />
Hotel Arctic for the first<br />
course and I composed the<br />
main course myself with a<br />
little help from my colleagues,<br />
says the young apprentice<br />
cook.<br />
Multi purpose<br />
- We have an obligation to<br />
develop and broaden know-
master chef<br />
Competition was stiff at the<br />
<strong>Greenland</strong> Championships for chefs<br />
and apprentice cooks and the<br />
event attracted a large audience<br />
ledge of the raw materials<br />
found in <strong>Greenland</strong>. That is<br />
why it is natural for the cooks<br />
to use only <strong>Greenland</strong>ic raw<br />
materials. We have previously<br />
tried to spread knowledge<br />
of, for example, shark meat<br />
but it did not really work. It's<br />
frustrating, because there are<br />
enormous numbers of sharks,<br />
the meat is cheap and it<br />
tastes good. We hope that<br />
the restaurants will put shark<br />
meat on the menu now, says<br />
Esben Toftdahl, principal of<br />
food technology school Inuili<br />
and one of the championship<br />
judges. He hopes that the<br />
<strong>Greenland</strong> championships for<br />
apprentice cooks will be a<br />
recurring event.<br />
- It was obvious that the<br />
apprentice cooks were gripped<br />
by the competitive atmosphere.<br />
They were under<br />
pressure and this is a good<br />
thing to experience during<br />
training. At the same time,<br />
the championships will hopefully<br />
encourage more students<br />
to complete their training.<br />
Winner recipes are usually<br />
extensive, so due to space<br />
restrictions we have chosen<br />
to bring the young people<br />
into the limelight and print<br />
the recipe for apprentice<br />
cook Jens Jørgen Schmidt's<br />
first course using prawns. On<br />
the other hand, it is a recipe<br />
that can be followed by anyone<br />
– and it is both tasty and<br />
relatively cheap. Please enjoy<br />
these pages of inspiring pho-<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 43<br />
tos of Morgan Lundin and<br />
Jens Jørgen Schmidt's culinary<br />
creations.<br />
Prawn consommé<br />
Ingredients (serves six)<br />
500 g raw shell prawns<br />
3 l fish stock<br />
1 dl white wine<br />
100 g white fish (cod)<br />
150 g herbs<br />
1 small white loaf without crust<br />
120 g butter<br />
Salt and white pepper<br />
5 egg whites<br />
1 leek<br />
1 /2 stick of cinnamon<br />
Preparation:<br />
Peel the shells off the prawns.<br />
Finely chop the shells and<br />
the herbs and mix with the<br />
egg whites. Pour the mixture<br />
into the cold fish stock and<br />
bring gently to the boil, stirring<br />
occasionally to prevent it<br />
burning. Allow to simmer for<br />
at least 30 minutes until the<br />
consommé has clarified. You<br />
should be able to see the<br />
bottom of the saucepan.<br />
Strain the liquid to remove<br />
solids.<br />
Blend prawns, bread and<br />
butter together to a meatloaf<br />
type mixture. Add an egg<br />
yolk, if the mixture is too<br />
heavy. Blanch the leek, cool<br />
and use the leaves to line<br />
small, greased baking tins. Fill<br />
the lined tins with the meatloaf<br />
mixture and bake in the<br />
oven in a bain marie at 175<br />
degrees C for 16 minutes.<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSAQ FOTO<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSAQ FOTO
Hotel Kangerlussuup ataatsimeersuartitsisarfia<br />
maanna ukioq ataaseq atuutereerpoq, atuisimasunillu<br />
tusartinneqartarpugut Hotel aamma Ataatsimeersuartitsisarfik<br />
ataatsimuulermata tamanna iluaralugu.<br />
Aammali atuisuvut arlalinnik kissaateqarlutillu<br />
pisariaqartitaqarput. Inini allerni ataatsimoorluni<br />
suleqatigiissunut init 3-4 kaffisorniartarfillu<br />
pilersippavut, taamalu periarfissat allilerlugit.<br />
Ataatsimiinnerit ataatsimeersuarnerilluunnit iluatsittumik<br />
ingerlannissaannut atortorissaarutit pisariaqartut<br />
tamaasa pigaavut ingerlassatsinnilu tamani<br />
pitsaassuseq pingaartillugu.<br />
Annerusumik paasisaqarusukkuit ataatsimiinnernik<br />
ataqatigiissaarisartorput attavigiinnassavat.<br />
»Center-imi« nutaami takussaagut.<br />
Suluk # 02•2005<br />
Nuuk<br />
tel.: +299 34 92 90<br />
fax: +299 34 92 89<br />
Aalborg<br />
tel.: +45 99 30 32 27<br />
fax: +45 99 30 30 90<br />
Hotel Kangerlussuaqs nye Konferencecenter har nu<br />
været i brug i næsten et år, og vi har fået mange positive<br />
tilbagemeldinger fra kunder som siger at det er<br />
rart at Hotel & Konference er samlet under et tag.<br />
Men der har også været nogle ønsker & behov fra<br />
vores kunder. Vi etablerede 3-4 nye grupperum samt<br />
kaffestue i stueetagen, så vi udvidere nu muligheder<br />
endnu mere. Vi har alt det nødvendig udstyr for at<br />
afholde et vellykket møde eller konference og vi lægger<br />
meget vægt på kvalitet i alle vores områder.<br />
Venligst kontakt vore konferencekoordinator for yderlig<br />
information. Vi ses i det »nye« center.<br />
<strong>Greenland</strong>ic <strong>Air</strong>port Hotels<br />
Kalaallit-nunaanni Mittarfeqarfiit unnuisarfiutaat · Grønlandske Lufthavnshoteller<br />
✈<br />
Kangerlussuaq Hotel og Konferencecenter<br />
Postboks 1006 • 3910 Kangerlussuaq Grønland • Telefon: +299 84 13 00 • Fax: + 299 84 14 43 • E-mail: konfkang@greennet.gl<br />
44<br />
Tropestrand eller trawler?<br />
Royal Arctic Spedition er den vigtigste<br />
havneagent i Grønland. Vi står<br />
klar ved over 100 anløb hvert år.<br />
Både krydstogtskibe og trawlere<br />
får den bedste service, så tiden i<br />
havn udnyttes optimalt.<br />
Kiattup sissaa<br />
imaluunniit kilisaat?<br />
Royal Arctic Spedition tassaavoq Kalaallit<br />
Nunaanni umiarsualivinni sullissisut<br />
pingaarnersaat. Tikittut 100 ukiumut<br />
piareersimaffigisarpagut. Umiarsuit<br />
takornariartunik ilaasullit kilisaatillu<br />
tamarmik pitsaanerpaamik sullinneqartarput,<br />
taamaalillutik umiarsualivimmiinneq<br />
pitsaanerpaamik atorneqartarluni.<br />
Umiarsuit sullinneqarnerminnik iluarin-<br />
København<br />
tel.: +45 32 50 27 33<br />
fax: +45 32 50 27 69<br />
Hotel Kangerlussuaq's new Conference Centre has<br />
been in operation for nearly a year now and we have<br />
received many positive remarks from customers who<br />
are pleased to find Hotel & Conference under one<br />
roof. But we have also received some requests from<br />
our customers. In order to widen the range of available<br />
choices, we have created 3-4 group rooms and a<br />
coffee room on the ground floor. We can provide all<br />
the equipment necessary for a successful meeting or<br />
conference and we put a lot of emphasis on quality<br />
in everything we do.<br />
Please contact our conference coordinator for further<br />
information. We look forward to seeing you in the<br />
»new« centre.<br />
Tilfredse skibe betyder også tilfredse<br />
byer, for erhvervsliv, butikker og turisme<br />
får gavn af et stigende antal anløb.<br />
Vi får det til at ske, kendt som<br />
- your port agent in <strong>Greenland</strong>.<br />
nippata tamanna aamma illoqarfinnut<br />
iluaqutaasarpoq, inuussutissarsiortut,<br />
pisiniarfiit aamma takornariaqartitsinerup<br />
tikittartut amerliartornerat<br />
iluaqutigaat.<br />
Tamanna uagut pilersipparput, imatut<br />
ilisarisimaneqarpugut<br />
- your port agent in <strong>Greenland</strong>.<br />
portagent@ral.gl<br />
✈
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 45
Qallunaat nivissat kuultinnattut Kalaallit<br />
Nunaanni ima kissalaartigisumik<br />
tikilluaqquneqarput sermersuaq<br />
aangajalluni<br />
● Louise Bager Nørgaard Anette<br />
Pedersenilu inuunerminni<br />
misigisassarsuarminnut qimussimik<br />
angalaarnissamut piareerput.<br />
● Louise Bager Nørgaard og Anette<br />
Pedersen er klar til at få deres livs<br />
oplevelse på en hundeslædetur.<br />
● Louise Bager Nørgaard and Anette<br />
Pedersen are ready for the<br />
experience of a lifetime - a dog<br />
sled trip.<br />
Assammik arsarnermi Danmarkimi<br />
arnat nunanut allanut<br />
unammisartut Koreamut<br />
pissanganarluinnartumik<br />
unammereerlutik Athenimi<br />
OL-eqarnerani kuultinnammata<br />
akunnerit 24-t qaangiutiinnartut<br />
pisoorsuaq Nuummeersoq<br />
Svend Junge Nivissanut<br />
kuultinnattunut Kalaallit Nunaannut<br />
assammik arsarnerup<br />
timersuutitut ingerlanneqarluarfigisaanutqaaqqusissummikpiareersimatitaqalereerpoq.<br />
Ukiut qulit matuma siorna<br />
Nivissat kuultinnattut<br />
perngaammik Europami pissartanngormatapisimanermisorluinnaq<br />
Junge qaaqqusivoq.<br />
Nivissallu tamatuma<br />
kingorna marlussoriarlutik<br />
taamaalipput.<br />
Suluk # 02•2005 46<br />
Ajornaatsuinnaanngilarli, sorpassuilluinissinneqartariaqarput.<br />
Danmarkimi assammik<br />
arsartartut kattuffiat qaaqqusissummut<br />
ajunngitsumik qisuariarpoq,<br />
tamannaligooq<br />
siusinnerpaamik aatsaat maajimi/juunimi<br />
2005-imi pisinnaassasoq<br />
nalunaarutigineqarpoq.<br />
Danmarkimi arnat nunanut<br />
allanut unammisartut decembarimi<br />
2004-mi Ungarnimi<br />
Europami pissartanngorniunnissanut<br />
aallanngitsiartut<br />
sungiusaammik unammiuaarnissaagaluaqtaamaatiinnarneqarpoq<br />
– taavalu suut tamarmik<br />
sukkaannaq ingerlalerput.<br />
Nivissat kuultinnattut<br />
imaaliallaannaq novembarip<br />
naalernerani Kalaallit Nunaaliarsinnaalerput.<br />
Alutornartorsuuvoq<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> aningaasaliisutut<br />
pingaarnertut suliassamik<br />
isumaginnippoq – Pilersuisoq<br />
suleqatigalugu. Suleqatigiissitamik<br />
pilersitsisoqarpoq –<br />
imaaliallaannarlu assammik<br />
arsartartut 25-t aqutsisullu<br />
qulit Kalaallit Nunaanniilerput.<br />
Taakkununnga ilaallutik<br />
tusagassiortorpaaluit.<br />
Anorlersukasiuvoq<br />
Nivissat kuultinnattut tikeraarnertik<br />
Nuummi aallarnerpaat,<br />
ullunilu marlunni illoqarfimmiinneranni<br />
anorlersukasiuvoq.<br />
- Kalaallit Nunaannut<br />
qaaqqusaanerput nuannaajallaatigisorujussuuarput.<br />
Naak<br />
Kalaallit Nunaanniinnitsinni<br />
ullut tallimat Europami pissartanngorniunnernutpiareer-<br />
Oqaasertai assitaalu: John Jakobsen, AG<br />
sarnermutatortussaagaluarivut, tamatumalu peqatigisaanik<br />
angalanerput misigisaqarniarfigisussaagipput,<br />
nunanut<br />
allanut unammisartut sungiusaasuat<br />
Jan Pytlick oqarpoq.<br />
Nivissat kuultinnattut<br />
aamma qaqutigooraluartumik<br />
ajorsarput – Inussivimmi ulikkaavissimasumi<br />
Kalaallit Nunaanni<br />
angutinut inuusuttunut<br />
U/18-inut nunanut allanut<br />
unammisartunut ajorsaramik.<br />
- Unammineq naligiiffioqalunilu<br />
pissanganarpoq, ajoraluartumillu<br />
ajorsarpugut.<br />
Kisianni kalaallit nukappissat<br />
kusanarluinnartumik takutitsisutnersualaarluartariaqarput,<br />
Jan Pytlick nangippoq.<br />
Nuummiinnermi ullut su-
● Nivissat kuultinnattut qimussimik angalanissamut<br />
eqqortumik atisalersorsimasut.<br />
ngiusarnermut aamma atorneqarput<br />
piffissallu ilamininngua<br />
takornariarnermut. Sila<br />
pitsaanerpaanngikkaluarpoq<br />
– taamaakkaluartorli misigisaqarluarnissaq<br />
iluatsippoq.<br />
Ilulissanut angalaneq misilinneqaataatsiarpoq.Mittarfimmi<br />
ima anorlertigaaq unammisartut<br />
aqutsisullu anorip<br />
tungaanut orlersinnaallutik<br />
– uppinngikkaluarlutik.<br />
Tarrajuttumi qimusserneq<br />
Angalaqatigiit Ilulissanut tikimmatataarsingajareersimavoq,<br />
taamaattorli pilersaarutit<br />
malillugit aaqqissuussinerit<br />
iluatsinneqarput. Nivissat affaat<br />
angallammik angalaarput<br />
– affaallu qimussimik<br />
angalaarlutik.<br />
Unnukkut Ilulissat kommuneat<br />
nereqatigiissitsinermut<br />
aliikkusersuinertalimmut qaaqqusisuuvoq.<br />
Kalaallit timersuutaasa<br />
qanoq ingerlanneqartarnerannik<br />
nivissat isiginnaartinneqarput<br />
misiliinerminnilu<br />
ilikkalertorlutik. Taamatuttaaq<br />
nunanut allanut unammisartut<br />
sungiusaasuat Jan Pytlick<br />
aamma ikiortaa Kim Jensen<br />
pakassumminnermi pissanganavissumik<br />
unammipput.<br />
● Guldpigerne klædt på til en rigtig<br />
hundeslædetur.<br />
Arlaannaalluunniit tunniutiinnarumanngimmat<br />
natermi<br />
pakassummittut sukataarluinnarput<br />
naggataatigullu Kim<br />
Jensenip Pytlick ajorsartippaa.<br />
Tamanna nuannarineqarpallaanngilaq<br />
– nivissat nillerrapput<br />
– Pytlickilu puffassimaarpoq.<br />
- Unammineq iluamik<br />
ingerlanngilaq. Kim sianiinaaritsiarpoq,<br />
dommerinilli takuneqanngilaq,<br />
Jan Pytlick qasuummersimalluni<br />
oqarpoq.<br />
Borgmester Anthon Frederiksen<br />
nivissat kuultinnattut illoqarfimmi<br />
orpiup ikinneqarneranik<br />
angumerinnittut pillugit<br />
ajunngivissumik oqalugiarpoq.<br />
Ataqatigiinneq<br />
Nivissat kuultinnattut takutitsillutik<br />
imminnut unammimmata<br />
Ilulissat timersortarfiat<br />
inunnik ulikkaarluinnarpoq.<br />
Tamatumani sungiusaasut<br />
taakku marluk kingumut imminnut<br />
unammipput. Kim<br />
Jensenip unammisartui Pytlickip<br />
unammisartuinut ajugaapput<br />
– taamaalillutillu<br />
sungiusaasut taakku marluk<br />
imminnut akaarivallaarunnaarput.<br />
Nunanut allanut<br />
unammisartut sungiusaasu-<br />
annut qaqutiguinnaq tulleriiginnarnik<br />
marloriarluni ajorsartartumut<br />
ajugaaneq nuannarineqarpallaanngilaq.<br />
Angalanermi nuannerluinnartumi<br />
tikitaq kingulleq tassaavoq<br />
Kangerlussuaq, nivissat<br />
kuultinnattut kingullermeerlutik<br />
sungiusarfigisaat –<br />
naggasiilluarfigisaallu. Sermersuarmut<br />
angalaarneq alutornarluinnarpoq.<br />
Isseqaaq –<br />
issittorujussuuvoq – naluneqanngitsutulliqaffasinnerpaamiilluni<br />
taamaappoq.<br />
- Angalanermi taamaattumi<br />
ataqatigiinneq ikinngutigiinnerlu<br />
allaaseriuminaappoq.<br />
Europami pissartanngorniunnermi<br />
angusarissaassagutta<br />
qularutiginngilara Kalaallit Nunaanni<br />
angalanerput angusarissaaqqilernissamuttunngaviliisimassasoq,<br />
Anne Petersen<br />
aallanngitsiarnerminni oqarpoq.<br />
Tamatumuuna nivissat<br />
kuultinnattut sølvinnapput.<br />
Ajugaaniutivinnermi pissanganarluinnartumi<br />
Norgemut<br />
ajorsarput, qularutissaanngilarli<br />
ujaminnannissaannut<br />
sammivik Kalaallit Nunaanni<br />
tunngavilerneqarsimasoq.<br />
● The Golden Girls, dressed for a proper dogsled<br />
trip.
Det var bare så stort<br />
De danske Guldpiger blev modtaget med så megen varme i<br />
Grønland, at indlandsisen var tæt på at smelte<br />
Tekst og foto: John Jakobsen, AG<br />
Bare 24 timer efter at Danmarks<br />
damelandshold i<br />
håndbold vandt olympisk<br />
guld i Athen ved at besejre<br />
Korea efter en sand gyser,<br />
havde rigmanden Svend<br />
Junge fra Nuuk en invitation<br />
klar til, at Guldpigerne kunne<br />
besøge Grønland, hvor håndbold<br />
er en af de helt store<br />
sportsgrene. Nøjagtig som<br />
Junge gjorde for 10 år siden,<br />
hvor Guldpigerne vandt<br />
Europamesterskabet for<br />
første gang. Det har de så<br />
gjort et par gange siden.<br />
Det var dog ikke helt<br />
nemt, og mange brikker<br />
skulle falde på plads. Dansk<br />
Suluk # 02•2005 48<br />
Håndbold Forbund havde<br />
positivt taget imod invitationen,<br />
men det kunne tidligst<br />
lade sig gøre i maj/juni 2005<br />
lød den første besked.<br />
Kort før de danske håndboldpiger<br />
skulle rejse til<br />
Europamesterskaberne i<br />
Ungarn i december 2004<br />
blev en træningsturnering<br />
aflyst, og så gik det ellers<br />
stærkt. Lige med et kunne<br />
det lade sig gøre at få Guldpigerne<br />
til Grønland i slutningen<br />
af november.<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> tog sig af<br />
opgaven som hovedsponsorer<br />
med Pilersuisoq. Et<br />
udvalg blev nedsat, og lige<br />
med et stod der altså bare<br />
25 håndboldspillere og 10<br />
ledere i Grønland. Dertil en<br />
del pressefolk.<br />
Det blæste en pelikan<br />
Guldpigerne startede deres<br />
besøg i Nuuk, hvor det<br />
blæste en hel pelikan i de to<br />
dage, de var i byen.<br />
- Vi blev meget glade for<br />
invitationen til Grønland. Det<br />
til trods for, at vi skulle bruge<br />
de fem dage i Grønland som<br />
en forberedelse til Europamesterskaberne<br />
og så samtidig<br />
få en oplevelse ud af<br />
dette eventyr, siger landstræner<br />
Jan Pytlick.<br />
Guldpigerne fik også et af<br />
deres sjældne nederlag – da<br />
de i en fyldt Multihal Inussivik<br />
tabte til Grønlands U/18<br />
landshold for herrer.<br />
- Det blev en vældig<br />
jævnbyrdig og spændende<br />
kamp, som vi desværre tabte.<br />
Men stor ros til de grønlandske<br />
drenge, der virkelig spillede<br />
en flot kamp, fortsætter<br />
Jan Pytlick.<br />
Dagene i Nuuk blev også<br />
benyttet til træning - og en<br />
smule turister. Vejret viste sig<br />
ikke fra den bedste side –<br />
alligevel lykkedes det at få<br />
oplevet en masse.<br />
Turen til Ilulissat blev lidt
af en prøvelse. Det blæste så<br />
meget i lufthavnen, at spillere<br />
og ledere kunne læne sig<br />
op af vinden – uden at falde.<br />
Hundeslæde i tusmørke<br />
Det var næsten mørkt, da man<br />
nåede Ilulissat, men alligevel<br />
lykkedes det at få gennemført<br />
programmet. Halvdelen<br />
af pigerne var ude at sejle,<br />
mens den anden halvdel tog<br />
ud på en hundeslædetur.<br />
Om aftenen var Ilulissat<br />
kommune vært for en dejlig<br />
aften med god mad og underholdning.<br />
Pigerne så, og<br />
lærte hurtigt, hvordan man<br />
dyrker grønlandske idrætslege.<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 49<br />
● Rikke Hørlykke i silhuet på<br />
indlandsisen.<br />
● Rikke Hørlykke in silhouette on the<br />
inland ice.<br />
● Rikke Hørlykke sermersuarmi.<br />
● Pytlick fryser – og er krøbet<br />
indendørs i varmen.<br />
● Pytlick is freezing and has crept<br />
indoors to get warm.<br />
● Pytlick qiiakujuppoq -<br />
kialaartumullu iserluni.<br />
Det blev også til en dramatisk<br />
kamp i Arm-pull mellem<br />
landstræner Jan Pytlick og<br />
assistenttræner Kim Jensen.<br />
Ingen ville give sig.<br />
Kampen bølgede frem og tilbage<br />
på gulvet, og til sidst<br />
lykkedes det for Kim Jensen<br />
at besejre Pytlick. Det var<br />
ikke populært – pigerne jublede<br />
– og Pytlick surmulede.<br />
- Det gik ikke rigtigt til.<br />
Kim snød lidt, og det så<br />
dommerne ikke, sagde en<br />
træt Jan Pytlick. Borgmester<br />
Anthon Frederiksen holdt en<br />
flot tale til Guldpigerne, der<br />
også nåede at få set juletræet<br />
blive tændt i byen.<br />
Sammenhold<br />
Ilulissat-hallen var fyldt til bristepunktet,<br />
da Guldpigerne<br />
spillede en opvisningskamp<br />
mod sig selv. Igen et opgør<br />
mellem de to trænere. Kim<br />
Jensens tropper vandt over<br />
Pytlicks, og nu var tonen<br />
blevet skærpet mellem de to<br />
trænere. Det er ikke populært<br />
at besejre en landstræner,<br />
der jo sjældent taber<br />
to gange i træk.<br />
Sidste stop på den fantastiske<br />
tur var Kangerlussuaq,<br />
hvor Guldpigerne fik trænet<br />
en sidste gang og fik sat<br />
prikken over i’et. Turen til<br />
indlandsisen var mere end<br />
fantastisk. Det var koldt –<br />
meget koldt – men det er<br />
der jo på toppen, som bekendt.<br />
- Sammenholdet og kammeratskabet<br />
på sådan en tur<br />
er ubeskriveligt. Hvis vi opnår<br />
et godt resultat ved Europamesterskaberne,<br />
så er jeg<br />
ikke i tvivl om, at turen til<br />
Grønland ville lægge grunden<br />
til en ny succes, sagde Anne<br />
Petersen kort før afrejsen.<br />
Nu lykkedes det for Guldpigerne<br />
at vinde sølv. De<br />
tabte en spændende finale til<br />
Norge, men ingen er i tvivl<br />
om, at medaljekursen blev<br />
lagt i Grønland.
It was totally<br />
fabulous<br />
The Danish Golden Girls were<br />
received with so much warmth in<br />
<strong>Greenland</strong> that the inland<br />
ice almost melted<br />
Text and photo: John Jakobsen, AG<br />
Only 24 hours after the Danish<br />
national women's handball<br />
team won an Olympic<br />
gold medal in Athens by<br />
beating Korea after a thriller<br />
of a match, wealthy Svend<br />
Junge from Nuuk was ready<br />
with an invitation to the<br />
Golden Girls to visit <strong>Greenland</strong>,<br />
where handball is one<br />
of the most popular sports.<br />
Junge had done the same10<br />
years ago, when the Golden<br />
Girls won the European<br />
Championship for the first<br />
time – something they have<br />
done a couple times since.<br />
It was no easy task and<br />
many pieces of the puzzle<br />
Suluk # 02•2005 50<br />
had to fit into place. The Danish<br />
Handball Federation was<br />
positive about the invitation,<br />
but initially said that it would<br />
not be possible to make the<br />
visit until May-June 2005.<br />
In December 2004, shortly<br />
before the Danes were about<br />
to leave for the European<br />
Championships in Hungary, a<br />
training tournament was cancelled<br />
– and things got busy.<br />
Suddenly, it was possible for<br />
the Golden Girls to visit <strong>Greenland</strong><br />
at the end of November.<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> was the<br />
main sponsor along with<br />
Pilersuisoq. A committee was<br />
set up – and suddenly there<br />
were 25 handball players<br />
and10 leaders in <strong>Greenland</strong><br />
plus a flock of reporters.<br />
Blustery weather<br />
The Golden Girls started their<br />
visit in Nuuk, where the<br />
weather was blustery for the<br />
two days they were in town.<br />
- We were so pleased to<br />
be invited to <strong>Greenland</strong>,<br />
even though we have to use<br />
our five days in <strong>Greenland</strong><br />
both to prepare for the<br />
European Championships<br />
and at the same time have a<br />
good experience with this<br />
adventure, says coach Jan<br />
Pytlick.<br />
The Golden Girls also experienced<br />
a rare defeat when<br />
they lost to <strong>Greenland</strong>'s U/18<br />
national men's team in the<br />
packed Inussivik multi-hall.<br />
- It was a very even and<br />
exciting match which we unfortunately<br />
lost. But the boys<br />
from <strong>Greenland</strong> deserve a lot<br />
of praise, they played a really<br />
good match, continues Jan<br />
Pytlick.<br />
The days in Nuuk were<br />
also spent on training – together<br />
with a little sightseeing.<br />
The weather was not at<br />
its best, yet the guests did<br />
manage to experience many<br />
things.
The trip to Ilulissat was very<br />
trying. It was so windy at the<br />
airport that players and leaders<br />
could lean into the wind<br />
without falling over.<br />
Dogsled at dusk<br />
Although it was almost dark<br />
when they arrived in Ilulissat,<br />
the programme was successfully<br />
carried out. Half of the<br />
girls went sailing, whilst the<br />
other half went on a dogsled<br />
trip.<br />
In the evening, Ilulissat<br />
hosted a wonderful evening<br />
with good food and entertainment.<br />
The girls saw –<br />
and quickly learned – how to<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 51<br />
● Mette Vestergaard, busy signing<br />
autographs.<br />
● Mette Vestergaard atsioqattaarpoq.<br />
● Mette Vestergaard i fuld gang med<br />
at skrive autografer.<br />
play <strong>Greenland</strong>ic (Inuit)<br />
games. There was also a dramatic<br />
arm pull match between<br />
coach Jan Pytlick and<br />
assistant coach Kim Jensen.<br />
Neither one would give in<br />
– the match swayed back<br />
and forth on the floor until<br />
Kim Jensen finally succeeded<br />
in defeating Jan Pytlick. It was<br />
not a popular result – the girls<br />
cheered – and Pytlick sulked.<br />
- It was not fair. Kim<br />
cheated a bit and the judges<br />
didn't see that, said a tired<br />
Jan Pytlick. Mayor Anthon<br />
Frederiksen gave a fine<br />
speech for the Golden Girls,<br />
who also managed to see<br />
● Katrine Fruelund dons safety gear<br />
before her first snowmobile ride.<br />
the lighting of the town's<br />
Christmas tree.<br />
Solidarity<br />
The hall in Ilulissat was filled<br />
to bursting point when the<br />
Golden Girls played an exhibition<br />
match against themselves.<br />
It was again a battle<br />
between the coaches. Kim<br />
Jensen's troops beat Pytlick's<br />
– and the tone between them<br />
toughened. Beating a national<br />
coach who seldom loses<br />
twice in a row is not popular.<br />
The last stop on this fantastic<br />
trip was in Kangerlussuaq,<br />
where the Golden Girls<br />
trained one last time. This<br />
● Katrine Fruelund snescooterimik<br />
perngaammik angalaalinnginnermini<br />
isumannaallisaatinik<br />
atisisariaqarpoq.<br />
stop was the icing on the<br />
cake – the trip to the inland<br />
ice was more than fantastic.<br />
It was cold – very cold, but<br />
then it always is at the top.<br />
- The solidarity and companionship<br />
on a trip like this is<br />
indescribable. If we do well at<br />
the European Championships,<br />
I am sure that this trip to<br />
<strong>Greenland</strong> will have contributed<br />
to our success, said Anne<br />
Petersen before they left.<br />
The Golden Girls won a<br />
silver medal. They lost in the<br />
exciting final to Norway, but<br />
there is no doubt that the<br />
course to the medal was set<br />
in <strong>Greenland</strong>.<br />
● Katrine Fruelund skal lige have<br />
sikkerhedsudstyret på, før hun<br />
kører sin første tur på snescooter.
Aasiaat – town of the whales – is situated<br />
in beautiful natural surroundings with an<br />
abundance of wildlife.<br />
During the summer season, you can watch<br />
whales cavorting amid icebergs in the calm,<br />
clear waters.<br />
If you want something more challenging,<br />
there are kayak trips in the summer months<br />
to the skerries, where you can get really<br />
close to the beautiful scenery.<br />
Aasiaat Museum is well worth a visit. The<br />
museum has a permanent exhibition of<br />
historical indigenous artefacts on display.<br />
OPENING HOURS:<br />
Monday – Friday: 13.00 – 16.00<br />
Saturday: Closed<br />
Sunday: 13.00 – 15.00<br />
Groups outside normal opening hours<br />
by arrangement.<br />
P.O.Box 25, 3950 Aasiaat.<br />
Tlf./Fax: 89 25 97<br />
e-mail: aasmuseum@greennet.gl<br />
Homepage:<br />
http://iserit.greennet.gl/aasmuseum<br />
AASIAAT MUSEUM<br />
P.O. Box 241, 3950 Aasiaat.<br />
Tlf. 89 25 40 Fax 89 25 45<br />
e-mail: aasiaat.tourist@greennet.gl<br />
Homepage: www.greenlandguide.dk/aasiaat-tourist<br />
Suluk # 02•2005 52<br />
Maniitsoq<br />
- Pinngortitami Takusassarsiorneq<br />
- Vildmarksoplevelser for enhver smag<br />
- Wilderness adventure for Everybody<br />
Tikilluarit - Velkommen - Welcome<br />
MANIITSUP KOMMUNEA<br />
BOX 100 • DK 3912 MANIITSOQ<br />
TLF +299 81 78 00 • FAX +299 81 38 77<br />
e-mail: manmail@maniitsoq.gl<br />
www.maniitsoq.gl<br />
MANIITSOQ TOURIST OFFICE<br />
BOX 318 • DK 3912 MANIITSOQ<br />
TLF +299 81 31 00 • FAX +299 81 39 05<br />
e-mail: mantour@greennet.gl<br />
www.greenland-guide.gl/maniitsoq-tourist
Maniitsumi Inuussutissarsiornermut<br />
Siunnersuisoqatigiinni ilaasortat<br />
Medlemmer i Maniitsoq Erhvervsråd<br />
ATI<br />
Tlf: 81 39 99 ■ Fax: 81 38 39<br />
Brugsen Maniitsoq<br />
Tlf: 81 31 51 ■ Fax: 81 38 94<br />
Hotel Maniitsoq ApS<br />
Tlf: 81 30 35 ■ Fax: 81 33 77<br />
Jakob Grønvold ApS<br />
Tlf: 81 34 33 ■ Fax: 81 30 77<br />
Maniitsoq Fiskeindustri A/S<br />
Tlf: 81 26 27 ■ Fax: 81 26 37<br />
Maniitsoq Tourist Office & Museum<br />
Tlf: 81 31 00 ■ Fax: 81 39 05<br />
Masanti A/S<br />
Tlf: 81 31 32 ■ Fax: 81 37 97<br />
MIJO »Qiviut«<br />
Tlf: 81 20 84 ■ Mobil: 52 01 90<br />
Pisiffik<br />
Tlf: 81 32 44 ■ Fax: 81 35 98<br />
Pilersuisoq Energidivisionen<br />
Tlf: 81 38 44 ■ Fax: 81 38 14<br />
Qalulerivik A/S<br />
Tlf: 81 36 41 ■ Fax: 81 31 86<br />
Royal Arctic Line A/S<br />
Tlf: 81 36 33 ■ Fax: 81 38 32<br />
Rita Sport ApS<br />
Tlf: 81 30 30 ■ Fax: 81 23 54<br />
Sanasoq v/ Esra Rosing<br />
Tlf: 81 93 04/ 81 93 60 ■ Fax: 81 93 22<br />
Sermersuut Seafood A/S<br />
Tlf: 81 38 88 ■ Fax: 81 38 47<br />
Sømandshjemmet<br />
Tlf: 81 35 35 ■ Fax: 81 35 53<br />
■ aningaasatigut ineriartorneq<br />
■ suliffinnik pilersitsisarpoq<br />
■ ineriartornermik aamma suliffiit<br />
pioreersut pigiinnartittarlugit<br />
Suliffiit annertusarlugit ineriartortillugillu<br />
pilersaarutit atortutut atorlugit<br />
■ økonomisk vækst<br />
■ skaber arbejdspladser<br />
■ udvikling og bevarer eksisterende<br />
virksomheder<br />
Udbygger og udvider virksomheder med<br />
erhvervsplan som værktøj<br />
Inuussutissarsiornermut Siunnersuisoqatigiit ■ Maniitsoq Erhvervsråd<br />
Postbox 81 ■ 3912 Maniitsoq ■ Tlf: 81 78 17 ■ Fax: 81 36 73
●<br />
Sorsunneq Qassiarsummut<br />
anngummat<br />
Sorsunnersuup aappaata nalaani USA Kalaallit Nunaanni arlalinnik<br />
sakkutooqarfiliorpoq. Amerikkarmiut nunatsinniilernerat inuunermik<br />
allanngueqataavoq. Savaatiliusimasoq Erik Røde Frederiksen Narsarsuup<br />
akiani Qassiarsummioq allanngorneq pillugu oqaluttuarpoq<br />
Allattoq: Tupaarnaq Rosing Olsen<br />
- 5. maj 1945 sorsunnersuaq soraarmat inuit nuannateqaagut, tassami sorsunnersuup<br />
taassuma pissanganartup iluaniikkatta. Attaveqaataasup nalunaarfigiartorpaatigut, erfalasullu<br />
amoorarneqarput. Pingaartittagarput Danmarkimut atasuuneq ingerlateqqinneqarsinnaanngorpoq,<br />
Erik Røde Frederiksen meeraaffimmini Qassiarsummi inuusuttunngulerluni inuunerup<br />
allanngorneranik eqqaamasaqartoq oqaluttuarpoq. Sorsunnersuaq ukiut 60-it matuma siornatigut<br />
taamaatippoq Kalaallillu Nunaannut ullunik nutaanik tikiussilluni.<br />
Suluk # 02•2005 54
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 55<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSAQ FOTO
Sorsunnersuit aappaata aallartinnera<br />
tikillugu danskit naalagaaffianni aqutsiffiiup,<br />
Grønlands Styrelsep, inunnut<br />
Kalaallit Nunaannukarniartunut akuersisarnera<br />
killeqartorujussuuvoq. Nunasiaatilik<br />
Danmark, ineriartornerup qanoq<br />
sukkatiginissaanik aalajangiisuusoq isumaqarpoq<br />
Kalaallit Nunaanni ineriartorneq<br />
aqunneqaqqissaarneqassasoq. 9.<br />
april 1940 killigalugu tassanngaannaq<br />
amerikkarmiut canadamiullu nunatsinniilerput.<br />
Piffissaq arlalitsigut allanngoriarfiusoq<br />
aallartippoq.<br />
Amerikkarmiut allatsitsiviat sorpassuarnik<br />
imalik Sears-Roebockimeersoq<br />
KGH-p pisiassaataanit allaanerusunik<br />
pilik takkuppoq. Naak pisiassanut arlalissuarnut<br />
killilersuisoqaraluartoq aningaasat<br />
annertunerusumik ajornartorsiutaanngillat.<br />
Kujataani Ivittuuni orsugiak<br />
piumaneqaqisoq timmisartuliornermilu<br />
atorneqartartoq USA-mut tunineqarluni<br />
assartorneqarpoq. Orsugissap<br />
sorsunnersuaq naallugu Kalaallit Nunaata<br />
USA-miit Canadamiillu pilersorneqarnera<br />
akilersorpaa. Arlallit oqartarput<br />
1900-kkunni 9. april 1940 tassaasoq<br />
Kalaallit Nunaannut ulloq pingaaruteqarnerpaajusoq,<br />
tassa ukiuni 219-ini<br />
Suluk # 02•2005 56<br />
nunasiaatitut inissisimanerup kipiartuaarnissaanut<br />
aallarniutaammat. Nammineernerulernissamut<br />
kissaateqarneq<br />
ukiut 60-it matuma siornatigut sorsunnersuaq<br />
taamaatimmat annertusiartuaarpoq,<br />
sulilu politikkikkut ingerlatsinermi<br />
pingaaruteqartutut atuulluni.<br />
Amerikkarmiut Kalaallit Nunaanni<br />
arlalinnik mittarfeqarfiliorput, tassa timmisartunut<br />
Europaliartunut akunniffissatut<br />
atorneqartunik, umiarsuarnullu<br />
pilersuisunut oqqiffissatut umiarsualivittalinnik.<br />
Tyskimmi aqqartartui sumi tamani<br />
qamapput.<br />
Kalaallit sorsunnermi toqqaannartumik<br />
akuutinneqanngillat, kisiannili ulluinnarni<br />
inuunerup allannguuteqarnera<br />
eqqaamaneqarluarpoq. Aamma taamaappoq<br />
Erik Røde Frederiksenimut<br />
77-inik ukiulimmut, Qassiarsummilu<br />
savaatiliusimasumut. Qassiarsuk Eriup<br />
angutaata Otto Frederiksenip 1924-mi<br />
tunngaviligaraa. Tassalu Qassiarsuup<br />
akerpiaani Narsarsuarmi amerikkarmiut<br />
sakkutooqarfiliorput, mittarfik, umiarsualivik<br />
kiisalu kingusinnerusukkut napparsimaverujussuaq,<br />
ikilikkanut Europamiit<br />
USA-liartunut isumaginniffissaq,<br />
sanaartorneqarlutik. Isumannaallisaa-<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSARSUAQ MUSEUM<br />
● Narsarsuaq sakkutooqarfik pilersinneqarmat<br />
atortussat allallu 400.000 tonsit sinneqartut<br />
tikiussuunneqarput.<br />
● Mere end 400.000 tons materiale og andet blev<br />
fragtet til Narsarsuaq ved anlæggelsen basen.<br />
● Over 400,000 tons of equipment etc. was<br />
shipped to Narsarsuaq when the base was built.<br />
neq pissutigalugu sakkutooqarfik innuttaasunut<br />
assigiinngitsutigut killilersuisumik<br />
sunniuteqarpoq: angalasinnaanerat<br />
killilerneqarpoq, piniarfiit aalisarfiillu<br />
annaaneqarput, kangerluk mingutsinneqarpoq<br />
aammalu nunap inui amerikkarmiullu<br />
sakkutuui imminnut attaveqaqqusaanngillat.<br />
Narsarsuarli aamma<br />
angummut inuususseruttortumut pissanganartuuvoq.<br />
Aammalumi eqqaavissuaqarpoq<br />
pissanganartorpassuarnik<br />
nassaassaqarfiusumik. Erik Røde<br />
Frederiksenip eqqaamalluarpaa ulluinnarni<br />
inuuneq tassanngaannaq allanngormat.<br />
Sorsunnersuaq Qassiarsummut<br />
anngummat.<br />
Peqqumaasivik matuvoq<br />
- Amerikkarmiut aasami 1941-mi tikinneranni<br />
Narsarsuarmut tikeqqusaajunnaarpugut.<br />
Sakkutooqarfik inuinnarnut<br />
matusaavoq tikeqqusaanngitsoq, Erik<br />
Røde Frederiksen eqqaamannittut<br />
amerlajunnaartut ilaat oqaluttuarpoq.<br />
Eqqaamalluarpaa Narsarsuarmi sakkutooqarfiup<br />
Qassiarsummiunut 100-t<br />
sinnilaarlugit amerlassusilinnut qanoq<br />
sunniuteqarnera. Taamatuttaaq Qaqortumi,<br />
Narsami Igalikumilu innuttaasut<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSARSUAQ MUSEUM
ASS./FOTO/PHOTO: NARSARSUAQ MUSEUM<br />
● Narsami Qaqortumilu (ataani saamerleq)<br />
innuttaasut Narsarsuarmi sakkutooqarfimmut<br />
iseqqusaanngillat.<br />
sakkutooqarfimmut mattussaapput.<br />
- Narsarsuaq tassaagaluarpoq peqqumaasivipput.<br />
Kuua eqaluppassualik<br />
uagutsinnut matuvoq. Soorlu aamma<br />
tassani teriannianut aqissinut ukallinullu<br />
piniarsinnaajunnaartugut. Aammattaaq<br />
ikummateqarnissatsinni ukiuunerani<br />
orpigarniarfittut atortarparput sissaalu<br />
ivigaqarfissuummat umiaasamik ivikkiarfigisarlutigu.<br />
Sakkutooqarfik pilermat<br />
tamakku tamarmik pisinnaajunnaarput.<br />
Assut annaasaqarpugut. Tassalu sorsunnersuup<br />
nalaani taarsiullugu periarfissaqartinneqarpugut<br />
qisunnik eqqakkanik<br />
eqqaavianut aallertarnissatsinnut,<br />
ullullu 14-kkaarlugit qaammammulluunniit<br />
ataasiarluta umiaasamik aallertarpugut.<br />
Silaannakkut angallannersaarsuaq<br />
Narsarsuaq sakkutooqarfittut pilersinneqarpoq,<br />
siullermik tupernik kingornalu<br />
barakkit, nerisarfiit, sukisaarsartarfiit,<br />
sannaviit, peqqumaasiviit allallu inuit<br />
3-4.000-iusut pisariaqartitaat sanaartorneqarlutik.<br />
Piffissami tassani sanaartornissamut<br />
allanullu atortussat katillugit<br />
400.000 tonsit Narsarsuarmut tikiussuunneqarput.<br />
Nunninnermit ukiup<br />
affaa qaangiutiinnartoq timmisartoq<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 57<br />
● Befolkningen I Narsaq og Qaqortoq (nederst til<br />
venstre) var forment adgang til det militære<br />
område I Narsarsuaq.<br />
siulleq mippoq, - sorsunnersuup nalaani<br />
timmisartut millutillu tingisut 100.000iusut<br />
siullersaat.<br />
Mingutsitsineq inuillu annaassat<br />
- Ajoraluartumik sakkutooqarfeqarnikkut<br />
mingutserinerujussuaqarpoq umiarsuit<br />
uuliamik imaanut eqqaasartorujussuummata.<br />
Kangerlupput una takisuujugami,<br />
tassalu ilaanni tamarmi uuliarsuasimmik<br />
tamakkerluni minguttarpoq.<br />
Sissakkuussagaanni tamatigut usserut,<br />
umiaasat angallatigisat usserutaarluerlutik.<br />
Taamanikkut maluginiakkama<br />
ilagivaat Qassiarsuk 1930-kkut ingerlaneranni<br />
ammassappassuaqartoq sorsunnersuup<br />
naajartornerani ammassaarummat.<br />
Aamma paasivarput oquuttat<br />
milanitsitertut qernertunik. Qalerallit<br />
malunnanngillat immaqa itinerusumiikkamik.<br />
- Taamanikkut Qassiarsuk pisiniarfeqanngilaq,<br />
taamaattumillu Igalikumut<br />
qallunniartarpugut. Sorsunnersuup<br />
nalaani Qassiarsummiut peqqusaapput<br />
Igalikumut ingerlatinnatik Narsarsuakkooqqaassallutik<br />
kangerlummiit anillattut<br />
tamarmik nalunaaqqaarnissaat pillugu,<br />
taamatullu aamma uterutta. Tamatumanilu<br />
aqqutissarput marloriaatin-<br />
● The military area in Narsarsuaq was off-limits to<br />
the populations of Narsaq and Qaqortoq (below<br />
left).<br />
ngungajappoq. Narsarsuup umiarsualivianiittarput<br />
paarsisut maskingeværillit<br />
illuinnarsuutillillu.<br />
- Sorsunnersuup nalaani ilaatigut<br />
killilersugarujussuarnik pisiassanik peqarpoq.<br />
Allagartat ullut 14-koortut pisarpagut,<br />
qaangiuttooraanni atorneqarsinnaanngitsut,<br />
tassalu sioraasat, suaasat<br />
qaqortut allallu pisiariartortarpagut.<br />
Taamanikkut qajat umiaasaaqqallu kisiisa<br />
angallatigaagut, Narsarsualiaqqaartussaanerlu<br />
uiartererujussuarnermik kinguneqartarpoq.<br />
Pingaartumik ukiukkut<br />
Narsarsuakkoornissaq ilungersunartarpoq,<br />
Erik Røde Frederiksen oqaluttuarpoq,<br />
naallu Narsarsuup pilersinneqarnera<br />
aporfinnik annertuunik pilersitsigaluartoq<br />
sorsuttoqarmat pissutsit taamaattussaannartut<br />
isigalugit.<br />
- Pisariaqartut ingerlaarnerat pisussaaqataaffigisutut<br />
misigisimavarput,<br />
Erik Røde Frederiksen oqarpoq.<br />
- Sunniutaasulli ajortuinnaanngillat.<br />
Napparsimasunik sunilluunniit ikiuukkumasorujussuupput<br />
inuit arlallit annaanneqarnerannik<br />
kinguneqartumik. Tassuunakkut<br />
ammaffigineqarnerput qujassutissaavoq.<br />
Nuannequtigaalu uagut<br />
taamak Narsarsuarmut qanitsigigaluarluta<br />
uninngaannartitaasimagatta. Tas-
Suluk # 02•2005 58<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSARSUAQ MUSEUM<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSARSUAQ MUSEUM<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSARSUAQ MUSEUM<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSARSUAQ MUSEUM<br />
● Mittarfik ukiup affaa qaangiutiinnartoq<br />
naammassivoq. Sorsunnersuup nalaani<br />
timmisartut 100.000-t sinneqartut millutillu<br />
tingipput.<br />
● Landingsbanen stod klar efter et halvt år, og<br />
under krigen landede og lettede mere end<br />
100.000 fly.<br />
● The runway was ready after six months and<br />
more than 100,000 aircraft landed and took off<br />
from here during the war.<br />
sani patsisaasimagunarpoq inuussutissarsiut<br />
allamut nooriataarneqarsinnaanngitsoq,<br />
savaateqarneq, ingerlanneqarmat.<br />
Savaatillit taamani arlalipparujussuupput.<br />
Kisiannili ajoraluartumik ilaqutariit<br />
savaatiliusut marluk maanngaanniit<br />
Qaqortumut aallartinneqarput. Tassani<br />
eqqartuussinertaqanngitsumik patsisaatinneqarpoq<br />
inuusuttortaat amerikkarmiunut<br />
qaninniartarsimanerat. Uanga<br />
taanna pisimasoq nuannarineq<br />
ajorpara. Ilaqutariinnguit taakku allamut<br />
aallartittariaqarnerat tamatsinnut<br />
attorneqaataavoq.<br />
Anorersuartumi allakkisarneq<br />
Sorsunnerup nalaani Qassiarsummiut<br />
sakkutooqarfiullu akornanni attaveqarneq<br />
killeqarpoq, oqaatigineqartutullu<br />
inummik attaveqaataasumik tikkuaasoqartarpoq.<br />
Angutit inuusuttut Narsarsuarmut<br />
takusaallutik ikaarnissamut periarfissittarput<br />
attaveqaataasoq Narsarsuarliartillugu<br />
akeqanngitsumik iputtuusaramik.<br />
Erik arlaleriarluni assigiinngitsunik<br />
pisassaqarluni ikaartarsimavoq,<br />
ataasiarlunilu uloriarnartorsiulaavilluni.<br />
- 1942-43-mi novembariugaa anorersuartoq<br />
Qassiarsummut umiatsiamik<br />
tipisoqarpoq. Kalerriisariaqaramik qinnuigivaannga<br />
Narsarsuarmut allakkisaqqullunga.<br />
Anorersuartorujussuummat<br />
ataasiinnavimmik piumaffigivakka, tassalu<br />
allatut ajornartumik taakani unnuisariaqartunga,<br />
inuunera navianartorsiortillugu<br />
oqarsinnaallunga. Qujanartumik<br />
hiisteqarama pitsaasumik ilisarisimalluakkannik,<br />
taannalu atorlugu qinngua<br />
sikuusoq ikaarlugu apuunniarsuaarpugut.<br />
- Kiattuunut apuukkatta aqqutissap<br />
sinnerani pisuttariaqarsimavunga. Sakkutooqarfimmut<br />
isilerneq uannut pissanganarsimaqaaq.<br />
Iserama ilassilluar-
paannga, paasivaallu navianartorsiorsinnaasut<br />
illersorniarlugit, ujaasinissaq<br />
pinaveersaartinniarlugu aallartitsisariaqarsimasut.<br />
Ikiuineruvoq akissarsiassamik<br />
ilaqanngitsoq. Nerisippaannga,<br />
filmertillunga siniffissaqartillungalu.<br />
Eqqaavissuaq pilerinartoq<br />
Killeqarfik Narsarsuup Qassiarsuullu<br />
akornanni kangerluup qeqqaniippoq,<br />
3-4.000-inillu inoqarsimasumi killeqarfimmik<br />
qaangiisut ikitsuararsuusut Erik<br />
Røde Frederiksenip eqqaamavaa. Tamannali<br />
pisarpoq:<br />
- Taamaalluni sakkutuup Qassiarsuliarniartup<br />
paarsisuusoq tillullugu ilisimajunnaartillugu<br />
qimaannarsimavaa.<br />
Sakkutooq Qassiarsummi ilisarineqarsimavoq,<br />
takunnissimasullu qinnuigineqarput<br />
sakkutuumik taamak iliortumik<br />
tikkuaassasut. Kisianni paarsisup oqarfigisimavai<br />
ilisarsiniaqqunagit taanna sakkutooq<br />
sakkortoorujussuarmik pineqartussaammat.<br />
Tassa ajortumik pinnitsini<br />
illersorlugu.<br />
Aammattaaq ilaatigooriarlutik angu-<br />
● Innuttaasut umiaasanik<br />
iputtarissanik qaannanillu<br />
angallateqarput.<br />
● Transporten for<br />
lokalbefolkningen foregik i<br />
robåde og kajakker<br />
● The local population used<br />
rowboats and kayaks for<br />
transportation<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 59<br />
tit inuusuttut eqqaavimmut iluatissarlutik<br />
ikaartarsimapput.<br />
- Narsarsuaq tikeqqusaanngilaq,<br />
kisianni ilaanni isertorluni ingerlasoqartarpoq,<br />
pingaartumik eqqaavimmut.<br />
Taamaallutik Qassiarsummiut angutit<br />
marluk eqqaavissioriartorsimapput. Taakani<br />
ujarlerlutik pilersimavaat biili tikiutilersoq.<br />
Toqqorfissarsiorlutik karserujussuaq<br />
takoriaramikku pusillugu ataanut<br />
ingissimapput. Politiit takkuttut karsip<br />
qaavanut ingissimapput, pujortarlutik<br />
oqalorujoorlutik. Tukkalaartarneranngooq<br />
allaanngiivikkami makitsitsiniaraluttuartut.<br />
Ingerlaqqimmata peqqalaarlutik<br />
karsi massitsillugu anisimapput.<br />
- Tigusaaqqajartulli taakkua anusinngorsimanngillat.<br />
Ulloq alla eqqaavissuarmi<br />
nassaarsiuleruttortut amerikkarmiut<br />
politiivisa tigusimavaat biilillu aquanut<br />
quleqanngitsumut inissillugit aallarussimallugit.<br />
Aallarummatik aappaata<br />
aappani takusimavaa annuttorujussuaq.<br />
Ilumoorsaarpasivilluni ima oqarsimavoq:<br />
- Naggammik pujortassuunga! Tassagooq<br />
toqutaagaluttualersoraluni nag-<br />
gammik pujortarniartoq. Taamatulli<br />
ajortigisumik pisoqanngilaq, annilaarujussuaannarpulli.<br />
Sorsunnersuup naanerata kingorna<br />
Qassiarsummiut Narsarsuarmilu officerip<br />
attaveqaataasup akornanni isumaqatigiissuteqartoqarpoq<br />
sissaani ivittarsinnaatitaalernermik.<br />
Taamatuttaaq<br />
sumiiffinni aalajangersimasuni qisuttarsinnaatitaanermut<br />
isumaqatigiipput, kiisalu<br />
nunap taassuma tamarmi iluaqutigineqarnerata<br />
annaaneqarneranut taartigitillugu<br />
ukiumut aningaasanik taarsiivigineqartalerlutik<br />
savaatillit peqatigiiffiannut<br />
tunniunneqartartunik.<br />
31. oktober 1958 Narsarsuarmi erfalasut<br />
marluk, qallunaat USA-llu erfalasui,<br />
naggammik aqqarneqarput sakkutooqarfillu<br />
matuvoq. Narsarsuaq danskit<br />
tigummisarilerpaat, »Avinngarusimasumi<br />
Radioqarfittut silasiorfittullu«<br />
atuutilerluni qulinik inuttaqartoq.<br />
Ullumikkut Narsarsuaq mittarfeqarfiulluni<br />
Kalaallit Nunaanni angallannermi<br />
ilaasutut inissisimavoq.<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSARSUAQ MUSEUM ASS./FOTO/PHOTO: NARSARSUAQ MUSEUM
●<br />
Da krigen kom til Qassiarsuk<br />
USA anlagde under 2. Verdenskrig flere flybaser i Grønland. Amerikanernes<br />
tilstedeværelse ændrede den grønlandske hverdag for evigt. Tidligere fåreholder<br />
Erik Røde Frederiksen fra Qassiarsuk ved Narsarsuaq fortæller om omvæltningen<br />
Af: Tupaarnaq Rosing Olsen<br />
Suluk # 02•2005 60
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 61<br />
ASS./FOTO/PHOTO: PRIVAT<br />
● Narsarsuaqs hospitalsfaciliteter blev benyttet af<br />
lokalbefolkningen. Her en sygetransport fra<br />
Qassiarsuk til Narsarsuaq med Erik Røde<br />
Frederiksen som slædekusk.<br />
● The local population used the hospital facilities<br />
at Narsarsuaq. This picture shows transportation<br />
of a patient from Qassiarsuk to Narsarsuaq with<br />
Erik Røde Frederiksen driving the sled.<br />
● Narsarsuup napparsimavia innuttaasunit<br />
atorneqarpoq. Aajuna Qassiarsunniit<br />
Narsarsuarmut napparsimasumik ikaassineq,<br />
Erik Røde Frederiksen »aquttoralugu«.<br />
- På befrielsesdagen 5. maj 1945 var<br />
der feststemning, for vi havde jo<br />
været en del af krigen. Kontaktmanden<br />
kom over til Qassiarsuk og<br />
gav os meddelelsen. Flagene blev<br />
hejst, og alle var glade. Forbindelsen<br />
til Danmark, som var vigtig for os, var<br />
nu genetableret, husker den gamle<br />
fåreholder Erik Røde Frederiksen, der<br />
som dreng og ung mand oplevede<br />
krigens nærvær i sin barndomsbygd<br />
Qassiarsuk i Sydgrønland. En krig, der<br />
sluttede for 60 år siden, og som<br />
bragte nye tider til Grønland.<br />
Indtil starten af 2. Verdenskrig var den<br />
danske statsinstitution, Grønlands<br />
Styrelse, særdeles tilbageholden med at<br />
udstede indrejsetilladelse til Grønland.<br />
Udviklingen i Grønland skulle ske kontrolleret,<br />
mente kolonimagten Danmark,<br />
som bestemte udviklingstempoet.<br />
Men krigen satte en stopper for<br />
denne isolationspolitik. Efter den 9.<br />
april 1940 vrimlede det pludselig med<br />
amerikanere og canadiere. Det blev forandringens<br />
tid på mere end én måde.<br />
Det velvoksne, amerikanske postordrekatalog<br />
fra Sears-Roebock bragte<br />
alternativer til de danske varer i<br />
Kongelige Grønlandske Handels butikker,<br />
som tidligere havde haft monopol<br />
på handlen. Og penge var ikke et alvorligt<br />
problem, selv om der var knaphed<br />
på en række fornødenheder. Den eftertragtede<br />
kryolit fra bruddet i Ivittuut i<br />
Sydgrønland blev fragtet til USA og<br />
anvendt til fremstilling af kamp- og<br />
bombefly i flyindustrien. Kryolitten<br />
finansierede stabile forsyninger til<br />
Grønland under hele krigen og førte til<br />
en livlig samhandel med USA og Canada.<br />
Flere har hævdet, at den 9. april<br />
1940 er den vigtigste dato for Grøn-<br />
land i det 20. århundrede, fordi krigen<br />
blev begyndelsen på enden af 219 års<br />
kolonistyre. En selvstændighedsspire,<br />
der fik særlig voksekraft efter krigens<br />
afslutning for 60 år siden, og som stadig<br />
er en væsentlig del af den politiske<br />
drivkraft.<br />
Amerikanerne anlagde flere fly- og<br />
flådebaser i Grønland, der som vadesten<br />
blev brugt til transport af fly til Europa<br />
og havnely for forsyningsskibe på vej<br />
over Nordatlanten eller retur til USA. Et<br />
farvand, hvor tyske ubåde lurede i dybet.<br />
Den grønlanske befolkning blev<br />
aldrig direkte involveret i kamphandlinger,<br />
men forandringen af den velkendte<br />
hverdag står stadig stærkt i erindringen.<br />
Det gælder også for den 77-årige Erik<br />
Røde Frederiksen. For på den anden<br />
side af fjorden til Qassiarsuk anlagde<br />
amerikanerne i Narsarsuaq en flybase<br />
og et havneanlæg samt senere et stort<br />
militærhospital, der behandlede sårede<br />
soldater på vej fra fronterne i Europa til<br />
USA.<br />
Af militære sikkerhedshensyn kom<br />
basen til at medføre en række problemer<br />
for befolkningen: Restriktioner i<br />
bevægelsesfriheden, tab af jagt- og<br />
fiskeområder, forurening af fjorden og<br />
forbud mod samvær mellem lokalbefolkningen<br />
og de amerikanske soldater.<br />
Men Narsarsuaq lå også mystisk dragende<br />
for en nysgerrig ung mand. Og<br />
så var der jo dumpen, hvor man kunne<br />
finde mange spændende ting. Erik Røde<br />
Frederiksen husker tydeligt, da hverdagslivet<br />
pludselig tog en drejning. Da<br />
krigen kom til Qassiarsuk.<br />
»Forrådskammeret« blev lukket<br />
- Efter amerikanernes ankomst i sommeren<br />
1941 var det slut med at<br />
komme til Narsarsuaq. Basen blev af-
spærret for alle civile, fortæller Erik<br />
Røde Frederiksen, der er en af de få,<br />
der endnu husker, hvilken indflydelse<br />
den amerikanske base i Narsarsuaq fik<br />
på de lidt over hundrede indbyggere i<br />
Qassiarsuk og for befolkningen i Qaqortoq,<br />
Narsaq og Igaliku, der også var<br />
forment adgang til det militære område.<br />
- Narsarsuaq var vores forrådskammer.<br />
Ørredelven, som havde mange<br />
ørreder, blev lukket. Ligesom dalstrøgene,<br />
hvor vi jagede ryper, harer og ræve,<br />
samt samlede brænde til vinteren. Ved<br />
den lave forstrand groede der meget<br />
hø, som vi hentede med robåde. Da<br />
Narsarsuaq blev anlagt, blev alt dette<br />
lukket for os. Vi mistede meget. I stedet<br />
fik vi under krigen mulighed for at<br />
samle aflagt træ på dumpen hver 14.<br />
dag eller én gang om måneden, fortæller<br />
Erik Røde Frederiksen.<br />
Suluk # 04•2004<br />
62<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSARSUAQ MUSEUM<br />
Tæt lufttrafik<br />
Narsarsuaq blev anlagt med alt, hvad<br />
en militærbase behøver. Først som en<br />
teltlejr og senere med barakker, kantiner,<br />
fritidsfaciliteter, værksteder, lagerbygninger,<br />
og hvad der nu ellers hører<br />
sig til i en »lejr« med 3-4.000 mennesker.<br />
Mere end 400.000 tons til materialer<br />
og forråd blev fragtet til Narsarsuaq<br />
i denne periode. Allerede et halvt<br />
år efter ankom det første fly på den<br />
anlagte bane - det første af de mere<br />
end 100.000 fly, der landede og lettede<br />
i Narsarsuaq under krigen.<br />
Forurening og reddede liv<br />
- Desværre medførte den militære aktivitet<br />
megen forurening, fordi skibene<br />
tømte deres olie direkte ud i fjorden.<br />
Det er en langstrakt fjord, og nogle<br />
gange var den fuldstændig dækket<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSARSUAQ MUSEUM<br />
● Under krigen skulle lokalbefolkningen melde sig<br />
i Narsarsuaq havn før og efter handelstur til<br />
Igaliku. Der blev holdt nøje øje med al færdsel i<br />
område.<br />
● During the war, the local population had to<br />
report to Narsarsuaq harbour before and after<br />
shopping trips to Igaliku. A close watch was<br />
kept on all traffic in the area.<br />
● Sorsunnersuup nalaani Qassiarsummiut<br />
Igalikumut qallunniartigatik uteraangamillu<br />
Narsarsuup umiarsualivianut<br />
nalunaaqqaartussaapput. Angallanneq tamarmik<br />
nakkutigineqaqqissaarpoq.<br />
med olie. Når vi gik eller sejlede langs<br />
stranden, fik vi olie og tjære på os og<br />
bådene. I 1930’erne var der masser af<br />
ammassat ved Qassiarsuk, men de forsvandt<br />
henimod slutningen af krigen.<br />
Håisingfisken fik store sorte pletter,<br />
mens hellefisken slap for gener. Måske<br />
fordi den er en dybhavsfisk.<br />
- Der var ingen butik i Qassiarsuk,<br />
så vi handlede i Igaliku. Med anlæggelsen<br />
af basen skulle vi melde os hos<br />
vagterne i Narsarsuaq havn, før vi tog<br />
til Igaliku og det samme, når vi vendte<br />
retur. Det fordoblede næsten vores<br />
rute. I havnen stod soldaterne med<br />
deres maskingeværer og pistoler.<br />
- Der var restriktioner på nogle<br />
varer, og vi fik udleveret mærker hver<br />
14. dag. Disse blev ugyldige, hvis vi<br />
ikke brugte dem i tide. Så det var vigtigt,<br />
at vi kom ind og handlede vores<br />
rationer af sukker, gryn og andre fornødenheder.<br />
Dengang havde vi kun kajakker<br />
og robåde som transportmidler, og<br />
det var en stor omvej at skulle ind til<br />
Narsarsuaq først, og det var specielt<br />
besværligt om vinteren, fortæller Erik<br />
Røde Frederiksen, der trods ulemperne<br />
ikke mener, at det kunne være anderledes<br />
under krigen.<br />
- Det var vigtigt for os, at vi også<br />
gav vores bidrag, siger Erik Røde<br />
Frederiksen.<br />
- Der var dog ikke kun dårlige konsekvenser.<br />
Amerikanerne var meget<br />
hjælpsomme ved sygdom og reddede<br />
flere mennesker fra døden. Det var vi<br />
taknemmelige for. Det var også positivt,<br />
at vi fik lov til at blive i vores bygd. Formentlig<br />
fordi vi var fåreholdere, der jo<br />
er et erhverv, som ikke bare kan flyttes.<br />
Vi var mange fåreholdere dengang,<br />
men desværre var der to fåreholderfamilier,<br />
som blev forflyttet til Qaqortoq.
Uden rettergang blev det bestemt, at<br />
de skulle flyttes, fordi de unge medlemmer<br />
af familien var kommet for tæt på<br />
Narsarsuaq. Jeg kunne ikke lide denne<br />
beslutning, og det var en sørgelig begivenhed,<br />
som berørte alle i bygden.<br />
Budbringer i stormvejr<br />
Under krigen var samkvemmet imellem<br />
basen og befolkningen i Qassiarsuk<br />
stærkt begrænset. Danske embedsmænd<br />
fra kolonien fungerede på skift<br />
som kontaktmænd. Det gav unge<br />
mænd fra bygden mulighed for at<br />
besøge Narsarsuaq, når de gratis roede<br />
kontaktmændene til basen. Erik selv var<br />
derovre ved flere lejligheder, og et af<br />
besøgene var ikke uden dramatik.<br />
- I november 1942/43 nødstedte én<br />
af amerikanernes mindre både med<br />
besætning i Qassiarsuk under en storm.<br />
De var nødt til at give besked om, at de<br />
var i god behold, så man ikke satte en<br />
eftersøgning i gang. Jeg blev bedt om<br />
at være budbringer med et brev til<br />
Narsarsuaq. Da der var stærk storm,<br />
bad jeg om én ting: At jeg kunne overnatte<br />
der, for det var med livet som<br />
indsats, at jeg skulle tilbagelægge<br />
turen. Heldigvis havde jeg en hest, som<br />
jeg kendte godt, og vi masede os i<br />
stormvejr over den inderste del af bugten,<br />
som var frosset til.<br />
- Vi kom over til Kiattuut, og derfra<br />
måtte jeg gå resten af vejen for til sidst<br />
at overbringe brevet. Det var et spændende<br />
øjeblik at komme ind på baseområdet.<br />
Jeg blev modtaget godt. De forstod,<br />
at jeg med mit liv som indsats<br />
havde afværget en eftersøgning efter<br />
de ’forliste’ mænd. Jeg fik ikke noget<br />
for det. Det var en hjælpende hånd til<br />
dem. Men jeg blev bespist, så en film<br />
og fik en seng at sove i.<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine<br />
Dumpen trak<br />
Grænsen mellem Qassiarsuk og Narsarsuaq<br />
gik midt på fjorden, og med 3-<br />
4.000 mand var der efter Eriks vurdering<br />
forbløffende få, der overtrådte reglerne<br />
om at krydse grænsen. Men det skete.<br />
- Engang var en vagtmand blevet<br />
slået ned af en soldat, som ville besøge<br />
en pige i Qassiarsuk. Man genkendte<br />
soldaten i Qassiarsuk, og indbyggerne<br />
blev bedt om at udpege den pågældende<br />
soldat. Men den forslåede vagtmand<br />
havde forinden bedt dem om<br />
ikke at udpege ham, da han ville få en<br />
meget hård straf. Vagtmanden forskånede<br />
således sin egen overfaldsmand.<br />
Det hændte også, at unge mænd<br />
sneg sig over på basen for at hente<br />
spændende ting på »dumpen«.<br />
- Vi måtte ikke komme til Narsarsuaq<br />
uanmeldt, men selvfølgelig lykkedes det<br />
ind imellem for nogen at komme derover,<br />
specielt for at samle spændende<br />
ting på dumpen. Engang var to af vores<br />
bygdefæller taget derover. Alt imens de<br />
var ved at gennemsøge dumpen, kom<br />
der en bil kørende henimod dem. Hvad<br />
skulle de dog gøre? Så fik de øje på en<br />
stor kasse, og den vendte de om og<br />
satte sig neden under den. De to politimænd<br />
så dem ikke, men satte sig ovenpå<br />
kassen for at ryge sig en smøg og få<br />
sig en snak. De sad og vippede med<br />
deres fødder, og det lød som om, de<br />
var ved at vende kassen. Efter en stund<br />
kørte de igen, og med møje og besvær<br />
fik mændene fra Qassiarsuk vippet kassen<br />
op og kunne tage helskindede hjem.<br />
- Så heldige var de dog ikke en anden<br />
gang, de prøvede. Her blev mændene<br />
taget på fersk gerning og kørt ind til<br />
basen på ladet af en ladvogn. De sad<br />
musestille og var bange. Så sagde den<br />
ene med et meget alvorsfuldt ansigt:<br />
63<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSARSUAQ MUSEUM<br />
- Nu tager jeg mig en sidste cigaret!<br />
For de troede helt sikkert, at de nu<br />
blev straffet, og at deres dage var talte.<br />
Så galt gik det dog ikke. De slap med<br />
skrækken.<br />
Efter krigen blev der indgået en<br />
aftale mellem befolkningen i Qassiarsuk<br />
og forbindelsesofficeren i Narsarsuaq<br />
om høslæt på forstranden. Der blev<br />
ligeledes aftalt på hvilke skråninger<br />
indenfor forsvarsområdet, der måtte<br />
samles brænde, ligesom der blev aftalt<br />
et årligt erstatningsbeløb til fåreholderforeningen,<br />
der skulle kompensere for<br />
det mistede område.<br />
Den 31. oktober 1958 blev de to<br />
nationalflag, det danske og det amerikanske,<br />
nedtaget for sidste gang, og<br />
basen blev lukket. Narsarsuaq overgik<br />
på danske hænder og fik status som<br />
»En ensomt beliggende radio og vejrstation«<br />
med en dansk bemanding på<br />
10 mand.<br />
I dag fungerer Narsarsuaq Lufthavn<br />
som en integreret del af det grønlandske<br />
trafiknet.<br />
Qassiarsuk ✮<br />
0 5 km<br />
✮ Kiattuut<br />
✮ Narsarsuaq<br />
Igaliku ✮<br />
© AG REKLAME
Suluk # 02•2005 64<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSAQ FOTO<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSAQ FOTO
●<br />
When the war came to<br />
Qassiarsuk<br />
USA established several airbases in <strong>Greenland</strong> during World War II.<br />
The presence of the Americans changed everyday life in <strong>Greenland</strong><br />
for ever. Former sheep farmer Erik Røde Frederiksen from Qassiarsuk<br />
near Narsarsuaq tells about the change<br />
By Tupaarnaq Rosing Olsen<br />
- The mood was festive on Liberation<br />
Day, May 5th 1945, because we had<br />
been part of the war. The contact man<br />
came over to Qassiarsuk to give us the<br />
news. Flags were hoisted and everyone<br />
was happy. The connection to Denmark,<br />
which was important to <strong>Greenland</strong>ers,<br />
could now be re-established,<br />
remembers the old sheep farmer. Erik<br />
Røde Frederiksen experienced the<br />
closeness of war in his childhood village<br />
of Qassiarsuk in South <strong>Greenland</strong>. A<br />
war that ended 60 years ago and<br />
which brought new times to <strong>Greenland</strong>.<br />
Before the start of World War II, the<br />
Danish government institution called the<br />
<strong>Greenland</strong> Agency had been extremely<br />
reluctant to issue travel permits to<br />
<strong>Greenland</strong>. It was the opinion of the<br />
colonial power i.e. Denmark, that the<br />
pace of development in <strong>Greenland</strong><br />
should be controlled. But the war put<br />
an end to this policy of isolation. After<br />
April 9th, 1940 the country suddenly<br />
swarmed with Americans and Canadians.<br />
It was a time of change in more<br />
ways than one.<br />
The huge American mail order catalogue<br />
from Sears & Roebuck offered<br />
alternatives to the Danish goods<br />
stocked in the Royal <strong>Greenland</strong> Trading<br />
Company stores, which had previously<br />
had a trade monopoly. Money was no<br />
problem either, although there were<br />
shortages of some items. The soughtafter<br />
cryolite from the quarry at Ivittuut<br />
in South <strong>Greenland</strong> was shipped to the<br />
USA and used in the manufacture of<br />
fighter and bomber planes in the aircraft<br />
industry. The cryolite funded steady<br />
supplies to <strong>Greenland</strong> throughout the<br />
war and lead to lively trade with the<br />
USA and Canada. Many have claimed<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 65<br />
that April 9th, 1940 was the most<br />
important date for <strong>Greenland</strong> in the<br />
20th century, because it was the beginning<br />
of the end of 219 years of colonial<br />
rule. The budding desire for independence<br />
flourished 60 years ago in the<br />
post-war period and it is still a significant<br />
part of political motivation today.<br />
The Americans built several air and<br />
navy bases in <strong>Greenland</strong> and these<br />
were used as stepping stones for transport<br />
of aircraft to Europe and for safe<br />
harbours for supply ships crossing the<br />
Atlantic, where German submarines<br />
lurked in the depths.<br />
The population of <strong>Greenland</strong> was<br />
never directly involved in battle action,<br />
but there are still strong recollections of<br />
how ordinary, everyday life was changed.<br />
This applies to 77-year-old Erik Røde<br />
Frederiksen. In Narsarsuaq, on the<br />
opposite side of the fjord to Qassiarsuk,<br />
the Americans built an air base, a harbour<br />
and, later on, a large military<br />
hospital which treated wounded soldiers<br />
on their way to the USA from the<br />
fronts in Europe.<br />
Military security at the base presented<br />
the population with a series of problems:<br />
restrictions on freedom of<br />
movement, loss of hunting and fishing<br />
grounds, pollution of the fjord and a<br />
ban on contact between the local population<br />
and the American soldiers. But<br />
Narsarsuaq was mysteriously attractive<br />
for an inquisitive young man. And then<br />
there was the dump, where it was possible<br />
to find a lot of exciting things. Erik<br />
Røde Frederiksen clearly remembers<br />
that every day life changed when the<br />
war came to Qassiarsuk.<br />
Source of food lost<br />
- After the arrival of the Americans in<br />
the summer of 1941 it was no longer<br />
possible to get to Narsarsuaq. The base<br />
was off limits to all civilians, tells Erik<br />
Røde Frederiksen, who is one of the<br />
few people who still remembers what<br />
influence the American base in Narsarsuaq<br />
had on the one hundred or more<br />
inhabitants in Qassiarsuk as well as on<br />
the inhabitants of Qaqortoq, Narsaq<br />
and Igaliku, who were also denied access<br />
to the military area.<br />
- Narsarsuaq was our source of<br />
food. The river, which had lots of arctic<br />
char, was closed to us. So were the<br />
valley slopes, where we hunted ptarmigan,<br />
hare and fox and gathered firewood<br />
for the winter. A lot of hay grew<br />
on the shallow foreshore and we used<br />
to row out to gather it. When<br />
Narsarsuaq was built, it was all closed<br />
to us. We lost a lot. Instead, we were<br />
allowed to collect discarded wood from<br />
the dump every 14 days or once a<br />
month during the war, tells Erik Røde<br />
Frederiksen.<br />
Heavy air traffic<br />
Narsarsuaq was constructed to meet all<br />
the requirements of a military base. It<br />
started as a tent camp and later came<br />
barracks, canteens, recreation facilities,<br />
workshops, warehouses and everything<br />
else that is required for a »camp« with<br />
3-4,000 people. More than 400,000<br />
tons of equipment and supplies were<br />
shipped to Narsarsuaq during the period.<br />
After only 6 months the first aircraft<br />
landed on the runway – the first<br />
of more than 100,000 aircraft that landed<br />
and took off from Narsarsuaq<br />
during the war.<br />
Pollution and salvation<br />
- Unfortunately, the military activity<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSARSUAQ MUSEUM
esulted in a lot of pollution, because<br />
the ships emptied their tanks directly<br />
into the fjord. It is a very long fjord and<br />
sometimes it was completely covered in<br />
oil. When we walked or sailed by the<br />
shore we got oil and tar on ourselves<br />
and the boats. There were plenty of<br />
capelin at Qassiarsuk in the 1930s, but<br />
they disappeared towards the end of<br />
the war. The dabs got large, black<br />
spots whilst the halibut escaped<br />
damage – perhaps because they are<br />
deep water fish.<br />
- There was no store in Qassiarsuk,<br />
so we shopped in Igaliku. When the<br />
base was built, we had to report to the<br />
guards in Narsarsuaq harbour before<br />
going to Igaliku and again on the way<br />
back. It almost doubled our journey. At<br />
the harbour, the soldiers stood with<br />
their machine guns and pistols.<br />
- Some goods were also restricted<br />
and we were given stamps every fortnight.<br />
They lost their validity if we did<br />
not use them in time, so it was important<br />
for us to go and buy our rations of<br />
sugar, oats and other necessities. We<br />
only had kayaks and rowboats for<br />
transportation back then and having to<br />
go to Narsarsuaq first was a long<br />
detour which was especially bothersome<br />
in the winter, tells Erik Røde Frederiksen.<br />
Despite the disadvantages, Erik does<br />
not believe things could have been different<br />
because there was a war on.<br />
- It was important for us to do our<br />
bit, says Erik Røde Frederiksen.<br />
- Not all the consequences were<br />
bad. The Americans were very helpful<br />
when someone was unwell and they<br />
saved the lives of several people. We<br />
are very thankful for that. Another<br />
positive thing was that we were allowed<br />
to stay in our village. This was pro-<br />
Suluk # 02•2005 66<br />
bably because we were sheep farmers<br />
and as such, difficult to relocate. There<br />
were many of us sheep farmers then,<br />
but unfortunately two sheep farmer<br />
families were relocated to Qaqortoq.<br />
There was no proper legal process; they<br />
were moved, because the younger<br />
members of the family got too close to<br />
Narsarsuaq. I did not like the decision<br />
and it was a sad event that touched<br />
everyone in the village.<br />
Messenger in stormy weather<br />
During the war, contact between the<br />
base and the inhabitants of Qassiarsuk<br />
was strictly limited. Danish officials<br />
from the colony functioned in turns as<br />
contact persons. This gave the young<br />
men from the village the opportunity to<br />
visit Narsarsuaq when they – free of<br />
charge – rowed the contact person in<br />
to the base. Erik made the journey on<br />
several occasions and one of the visits<br />
was quite dramatic.<br />
- In November 1942/43, one of the<br />
American's smaller boats and its crew<br />
got into difficulty in Qassiarsuk during<br />
a storm. They had to let the base know<br />
they were all right and that a search<br />
and rescue operation was unnecessary.<br />
I was asked to be the messenger and<br />
to take a letter to Narsarsuaq. As there<br />
was a very bad storm, I asked only for<br />
one thing: that I would be allowed to<br />
spend the night there, because I would<br />
be risking my life on the journey.<br />
Fortunately, I had a horse that I knew<br />
well and we slogged our way across<br />
the frozen bay.<br />
- We got to Kiattuut and from there<br />
I had to walk the rest of the way before<br />
I could finally deliver the letter. It was<br />
an exciting moment when I got onto<br />
the base. I was well received. They<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSARSUAQ MUSEUM<br />
understood that I had risked my life to<br />
avert a search for the »lost« boat and<br />
crew. I did not get anything for doing<br />
it. I was just giving them a helping<br />
hand. But they fed me, let me see a<br />
film and gave me a bed to sleep in.<br />
The draw of the dump<br />
The boundary between Qassiarsuk and<br />
Narsarsuaq went down the middle of<br />
the fjord and considering there were<br />
3-4,000 men, it is Erik's opinion that<br />
there were surprisingly few who broke<br />
the rules and crossed the boundary. But<br />
it did happen.<br />
- Once there was a guard who was<br />
knocked down by a soldier who wanted<br />
to visit a girl in Qassiarsuk. The<br />
people in Qassiarsuk knew who the soldier<br />
was and they were asked to identify<br />
him. But the injured guard had asked<br />
them earlier not to identify the soldier,<br />
as he would be severely punished. Thus<br />
the guard protected his attacker.<br />
Sometimes, young men sneaked<br />
over to the base to collect exciting<br />
things from the dump.<br />
- We were not allowed to come to<br />
Narsarsuaq unannounced, but of<br />
course some people managed to get<br />
over there, especially to collect exciting<br />
things from the dump. Once, two<br />
people from our village went over.<br />
While they were searching for things, a<br />
car drove towards them. What should<br />
they do? They noticed a big crate, so<br />
they turned it over and sat underneath<br />
it. The two policemen did not see them<br />
and they sat on top of the crate to<br />
smoke and have a chat. They sat<br />
swinging their feet and it sounded as<br />
though they were about to tip the<br />
crate over. After a while they drove off<br />
and it was very hard for the men from
● With a population of 3-4,000 people, Narsarsuaq was <strong>Greenland</strong>'s biggest town<br />
during the war.<br />
● Narsarsuaq 3-4.000-inik inoqarluni sorsunnersuup nalaani Kalaallit Nunaanni<br />
illoqarfinni annersaavoq.<br />
● Med sine 3-4.000 indbyggere var Narsarsuaq Grønlands største by under krigen.<br />
Qassiarsuk to turn the crate back over<br />
so they could go home, none the worse<br />
for wear.<br />
- Another time they were not so<br />
lucky. The men were caught red handed<br />
and driven to the base on the back<br />
of a pick-up truck. They were dead<br />
quiet and frightened. Then, with a very<br />
serious expression on his face, one said<br />
to the other:<br />
- I am going to have my last cigarette!<br />
They were sure they would be<br />
punished and that their days were<br />
numbered. However, it did not turn out<br />
that bad. They got away with the fright.<br />
After the war, an agreement was<br />
made between the inhabitants of<br />
Qassiarsuk and the liaison officer in<br />
Narsarsuaq about collecting hay on the<br />
foreshore. It was also agreed which<br />
slopes within the military area could be<br />
used to collect firewood and which<br />
annual amount would be paid to the<br />
Sheep Holders Association to compensate<br />
for the lost areas.<br />
On October 31st, 1958 the national<br />
flags of Denmark and the USA were<br />
taken down for the last time and the<br />
base was closed. Narsarsuaq was transferred<br />
to Danish hands and its status<br />
became »a remote radio and weather<br />
station«, manned by 10 Danes.<br />
Today, Narsarsuaq <strong>Air</strong>port is an integral<br />
part of the traffic net in <strong>Greenland</strong>.<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine<br />
● Communication between the local population and Narsarsuaq took<br />
place under controlled conditions. There was great curiosity about<br />
everything new.<br />
● Innuttaasut Narsarsuarmik attaveqarnerat killilersugaavoq,<br />
nutaanullu alapernaanneq annertoqaaq.<br />
● Forbindelsen mellem lokalbefolkningen og Narsarsuaq skete under<br />
strukturerede forhold. Og nysgerrigheden for alt det nye var stor.<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSARSUAQ MUSEUM<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSARSUAQ MUSEUM<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSARSUAQ MUSEUM<br />
ASS./FOTO/PHOTO: NARSARSUAQ MUSEUM
10<br />
Quiz!<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>ip<br />
angallavigisartagaasa<br />
arlaannut inunnut<br />
marlunnut angalaneq<br />
EQQORUK<br />
9<br />
8<br />
7<br />
6<br />
1<br />
5<br />
4<br />
2<br />
3<br />
Sorsunnersuup nalaani Canadamiunik sakkutuunik<br />
Kalaallit Nunaannut tikittoqarpa?<br />
Kom der canadiske soldater til Grønland<br />
under krigen?<br />
Did Canadian soldiers come to<br />
<strong>Greenland</strong> during the war?<br />
Narsarsuaq 1968-imi Danmarkimut<br />
tunniunneqarpa?<br />
Overgik Narsarsuaq til Danmark i<br />
1968?<br />
Was Narsarsuaq transferred to<br />
Denmark in 1968?<br />
Knud Rasmussen oqaluttuatoqqanik<br />
inngerutinillu allattuisimava?<br />
Nedskrev Knud Rasmussen myter<br />
og sange?<br />
Did Knud Rasmussen write down<br />
songs and myths?<br />
Appaliarsuk silaannaap<br />
allanngornissaanik ilimasaarisinnaava?<br />
Kan søkongen varsle klimaændringer?<br />
Could the dovekie provide early<br />
warning of climate change?<br />
Appaliarsuit Kalaallit Nunaata avataani<br />
amerlaneruppat?<br />
Er søkongen mere talrig udenfor Grønland?<br />
Is the dovekie more abundant outside<br />
<strong>Greenland</strong>?<br />
Nivissat kuultinnattut Qaanaamut tikeraarpat?<br />
Besøgte Guldhåndboldpigerne Qaanaaq?<br />
Did the Golden Girls visit Qaanaaq?<br />
Prins Henrik ukioq manna qimussimik angalanermut<br />
peqataava?<br />
Deltager Prins Henrik i en slæderejse i år?<br />
Will Prince Henrik take part in a sled trip this year?<br />
Inuit arnartaat qangarsuaq siuaamikkut nungullarsimasunik<br />
kiguteqarpat?<br />
Havde inuitkvinder slidte fortænder i gamle dage?<br />
Did Inuit women have worn front teeth in olden days?<br />
Qeqertarsuarmi kuulteqarpa?<br />
Findes der guld på Storøen?<br />
Is there gold on Storø?<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Cup igasunik unammisitsinerua?<br />
Er <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Cup en kokkekonkurence?<br />
Is the <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> Cup a cooking competition?<br />
Suluk # 02•2005 68<br />
Suluk nr. 1/2005-imi eqquisuuvoq:<br />
Vinder af Suluk nr. 1/2005 blev:<br />
The winner in Suluk no. 1/2005 was:<br />
Else Hornbøl, Hørløkkevej 9, Skrydstrup,<br />
6500 Vojens, Danmark<br />
? 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10<br />
aap ja yes<br />
naamik nej no<br />
■ ■ ■ ■ ■ ■ ■ ■ ■ ■<br />
■ ■ ■ ■ ■ ■ ■ ■ ■ ■<br />
ATEQ/NAVN/NAME<br />
NAJUGAQ/ADRESSE/ADDRESS<br />
POSTNUMMER/POSTAL CODE - TELEFONNR./PHONE<br />
NUNA/LAND/COUNTRY<br />
VIND en rejse for to til<br />
én af <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>s<br />
destinationer<br />
WIN a trip for two to<br />
one of <strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong>’s<br />
destinations<br />
News<br />
Akiffissaq kingulleq/Sidste svarfrist/Deadline: 1. juli 2005/1st July 2005<br />
Immersugassaq qulaaniittoq uunga nassiuguk/Send kuponen til/<br />
Please mail answer coupon to:<br />
SULUK - Inflight Magazine, c/o Atuagassiivik • P.O.BOX 939 • DK/GR 3900 NUUK
GROWTH, PROGRESS, CREATIVITY<br />
With some 15,000 citizens, Nuuk is the leading growth<br />
center in the arctic world.<br />
The town has gained its position through targeted investments<br />
in new technology and a stable business policy.<br />
Through a number of years, the municipality has collaborated<br />
closely with trade and industry to ensure optimum<br />
growth conditions.<br />
As the capital of <strong>Greenland</strong>, the town has a lot to offer<br />
in both the academic and cultural sphere. The town is<br />
home to several educational institutions such as the<br />
University of <strong>Greenland</strong> and The <strong>Greenland</strong> Institute of<br />
Natural Science. <strong>Greenland</strong>’s culture centre, Katuaq,<br />
hosts the country’s leading cinema and provides the<br />
framework for a wealth of cultural events.<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 69<br />
But do not be mistaken about the urbane character of<br />
the town. Nuuk is located in the mouth of the Godthåb<br />
fjord, offering a unique setting for outdoor activities and<br />
boasting <strong>Greenland</strong>’s only ski slope of international<br />
standard.<br />
For more information on what Nuuk can offer you and<br />
your company, visit www.nuuk.gl or contact Nuuk<br />
Municipality at nuuk@nuuk.gl.<br />
Nuuk<br />
We provide the framework for growth<br />
N UUK M UNICIPALITY<br />
Nuup Kommunea<br />
Box 1005<br />
DK-3900 Nuuk<br />
<strong>Greenland</strong><br />
Phone +299 34 70 00<br />
e-mail: nuuk@nuuk.gl
T i m m i a a r a q<br />
Misigisassarsiorumatooq<br />
Tamatta alapernaatsuuvugut.<br />
Ilaalli allanit alapernaannerusarput.Alapernaasertoqarsinnaavoq<br />
anaanap ataatallu<br />
tunissutissanik sunik orpiup<br />
ataanut ilisisimanerat paasiniarlugu.<br />
Kisianni aamma silarsuaq<br />
misigiumallugu alapernaasertoqarsinnaavoq:qaqqap<br />
tulliata tunuani imaluunniit<br />
imaani itinersuarmi soqarneranik.<br />
Issittumi ilisimasassarsiortartoq<br />
Knud Rasmussenmisigisassarsiorumatuunut<br />
tamakkununnga ilaavoq.<br />
Kalaallit Nunaanni Ilulissani<br />
inunngorsimavoq ukiullu<br />
hundredellit kingulliit<br />
aallartinneranni issittumi ilisi-<br />
masassarsiortartututtusamaasarsuanngorluni. Avanersuarmi Thulemi piniariartarfikilisimasassarsiortarnerpassuinut<br />
aamma taaguutaasartoq<br />
aallaavigalugu<br />
issittoq allanit annerusumik<br />
angallavigisimavaa. Ilisimasassarsiornerisatusaamasaanersaat<br />
tassaavoq Thulemiit<br />
tallimassaanik ilisimasassarsiorneq,<br />
Kalaallit Nunaannit<br />
angalaqatini peqatigalugit<br />
Manerassuarmik tikitsivigisaa.<br />
Ungasissumut angalaneruvoq.<br />
Ungasissorujussuarmut.<br />
Angalanerallu qimussimik<br />
ingerlanneqarpoq, aqqutaanilu<br />
nerisassaqarumallutik<br />
Sooq Knud Rasmussen<br />
angalajuaannartuusimasoq...<br />
Hvorfor, Knud Rasmussen<br />
altid var på farten...<br />
Why Knud Rasmussen was<br />
always travelling...<br />
namminneq uumasunik piniartariaqartarsimallutik.<br />
Ilisimasassarsiornerni eskimuut<br />
naapitani sorpassuarnik<br />
katersivigisarpai. Katersugai<br />
tamakku maanna katersugaasivinniipput,<br />
tamatta alutorsaatigisinnaaniassagatsigik<br />
kiisalu qanga inuit qanoq<br />
inooriaaseqarsimanerannik<br />
paasisaqarsinnaaniassagatta.<br />
Taamatuttaaq angalanermini<br />
eskimuutoqqat erinarsuutaannik<br />
oqaluttuatoqaannillu allannissanipingaartilluinnarsimavaa,<br />
qanga inuit eqqarsartarnerannik<br />
qanorlu upperisaqarnerannik<br />
ullumikkut<br />
atuagassaqarsinnaaniassa-<br />
Meeqqat quppernerat - Børnesiderne - Children’s Pages<br />
gatta. Aamma arlalissuarnik<br />
atuakkiorsimavoq nunarsuaq<br />
tamakkerlugu oqaaserpassuarnut<br />
nutserneqarsimasunik.<br />
Aap, Knud Rasmussen piginnaanerpassuaqarsimavoq.<br />
Annermilli alapernaatsuusimavoq,<br />
taamaalillunilu sumorsuaq<br />
angalasimalluni.<br />
Taava ilimagissavat titartagaq<br />
eqqorluinnartuusoq. Tassami<br />
suumuna issittumi ilisimasassarsiortartorsuup<br />
assinga takutikkaa.<br />
Knud Rasmussenip<br />
angalajuartarsimaneranut<br />
allamik pissutissaqarsimannginnerpoq?
T i m m i a a r a q<br />
● Knud Rasmussen aamma Inukitsoq. Den 2. Thule Ekspedition 1918.<br />
● Knud Rasmussen og Inukitsoq på Den 2. Thule Ekspedition i 1918.<br />
● Knud Rasmussen and Inukitsoq in the 2nd Thule Expedition in 1918.<br />
En rigtig eventyrer<br />
Vi er alle nysgerrige. Men<br />
nogle mere end andre. Man<br />
kan være nysgerrig for at<br />
finde ud af, hvad mor og far<br />
har lagt under juletræet af<br />
gaver. Men man kan også<br />
være nysgerrig efter at opleve<br />
den store verden: se hvad<br />
der gemmer sig bag næste<br />
bjerg eller i havets dyb.<br />
Polarforskeren Knud Rasmussen<br />
hører til den slags<br />
eventyrere. Han blev født i<br />
Ilulissat i Grønland og blev i<br />
starten af sidste århundrede<br />
en berømt udforsker af den<br />
arktiske verden.<br />
Mere end nogen anden<br />
rejste han på kryds og tværs<br />
af den arktiske verden med<br />
udgangspunkt fra sin fangststation<br />
i Thule i Nordvestgrønland,<br />
der samtidig gav<br />
navn til mange af hans ekspeditioner.<br />
Den mest berømte<br />
ekspedition var den Femte<br />
Thuleekspedition, der førte<br />
ham og hans deltagere fra<br />
Grønland og helt til Stillehavet.<br />
Det er langt. Rigtigt,<br />
rigtigt langt. Og så foregik<br />
det på hundeslæde, hvor<br />
man undervejs selv måtte<br />
jage dyr for at få mættet<br />
maven.<br />
På ekspeditionerne indsamlede<br />
han en masse ting<br />
hos de eskimoer, han mødte.<br />
De ting er nu på museer, så<br />
vi alle kan beundre genstandene<br />
og forstå, hvordan folk<br />
levede i gamle dage. Lige så<br />
vigtigt var det, at han undervejs<br />
nedskrev de gamle eskimoiske<br />
sange og myter, så vi<br />
i dag kan læse om, hvordan<br />
folk tænkte, og hvad de troede<br />
på i gamle dage. Han<br />
skrev også en række bøger,<br />
som er oversat til mange<br />
sprog overalt i verden. Jo,<br />
Knud Rasmussen besad<br />
mange store evner. Men<br />
allermest var han nysgerrig,<br />
og det førte ham vidt omkring.<br />
Så tror du, at tegningen<br />
er helt rigtig. For hvad er<br />
det for en fyr, der viser et billede<br />
frem af den store polarforsker.<br />
Var der mon ikke en<br />
anden grund til, at Knud<br />
Rasmussen altid var på farten?<br />
Meeqqat uku imertarfiit plastikkit<br />
allunaasaararlu atorlugit »telefonikkut<br />
oqaloqatigiittuusaarput«. Takusinnaaviuk<br />
kikkut oqaloqatigiinnersut?<br />
Disse børn leger »telefon-snak« med plastikkrus<br />
og snor. Kan du se hvem der taler med<br />
hvem?<br />
These children are playing<br />
»telephones« with plastic cups<br />
and string. Can you see who is<br />
talking to who?<br />
Meeqqat quppernerat - Børnesiderne - Children’s Pages<br />
ASS./FOTO/PHOTO: H. LINDOW/ARKTISK INSTITUT<br />
copyright 2003: Kununguaq Iversen
T i m m i a a r a q<br />
Meeqqat quppernerat - Børnesiderne - Children’s Pages<br />
Kukkunerit<br />
tallimat<br />
nassaarikkit!<br />
Find fem fejl!<br />
Spot the 5<br />
mistakes!
T i m m i a a r a q<br />
Qaartiterutissat pingasuinnaat nassarpakka.<br />
Kuultip tungaanut aqqummik eqqortumik ilitsersuussinnaavinga?<br />
Jeg har kun medbragt tre dynamit-stænger.<br />
Kan du vise mig den rigtige vej til guldet?<br />
I have only brought three sticks of dynamite.<br />
Can you show me the right way to the gold?<br />
A true adventurer<br />
We are all curious – some of<br />
us more than others. You<br />
can be curious about the<br />
gifts mum and dad have put<br />
under the Christmas tree.<br />
But you can also be curious<br />
about the world; want to<br />
know what is hiding behind<br />
the next mountain or in the<br />
depths of the sea. Polar<br />
explorer Knud Rasmussen<br />
was that kind of adventurer.<br />
He was born in Ilulissat in<br />
<strong>Greenland</strong> and he was a<br />
famous explorer of arctic<br />
regions at the beginning of<br />
the last century.<br />
More than any other person,<br />
he travelled widely throughout<br />
the arctic world. His base<br />
was his trading station in<br />
Thule in North West <strong>Greenland</strong><br />
which also gave its<br />
name to many of his expeditions.<br />
The most famous<br />
expedition was the Fifth<br />
Thule Expedition, which took<br />
him and his team all the way<br />
from <strong>Greenland</strong> over to the<br />
Pacific Ocean. That is a long<br />
way – a really, really long<br />
way. And it was undertaken<br />
by dogsled, where they had<br />
to hunt for animals on the<br />
way to satisfy their hunger.<br />
He collected a large number<br />
of items from the Eskimos<br />
he met on his expeditions.<br />
These items are now in museums<br />
and we can all admire<br />
these items and understand<br />
how people lived in olden<br />
days. Even more important<br />
are the old Eskimo songs and<br />
myths he wrote down on his<br />
journeys. Because he did<br />
this, we can read about how<br />
people thought and what<br />
they believed in olden days.<br />
He also wrote a series of<br />
books which have been<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine Meeqqat quppernerat 73 - Børnesiderne - Children’s Pages<br />
translated into many languages<br />
throughout the world.<br />
Knud Rasmussen did indeed<br />
possess many great talents.<br />
Most of all, he possessed<br />
curiosity and this took him<br />
far afield. So, do you think<br />
the drawing is right? Who is<br />
the man, who is showing a<br />
picture of the great polar<br />
explorer? Perhaps there was<br />
another reason why Knud<br />
Rasmussen was always<br />
travelling.
✈<br />
Qaanaaq<br />
Sisimiut<br />
Maniitsoq<br />
✈<br />
Qaarsut<br />
Aasiaat<br />
✈<br />
✈<br />
Nuuk<br />
Paamiut<br />
Upernavik<br />
✈<br />
✈<br />
✈<br />
✈ ✈<br />
Ivittuut<br />
Ilulissat<br />
Suluk # 02•2005 74<br />
Kangerlussuaq<br />
KRONPRINS FREDERIKS LAND<br />
Kulusuk<br />
✈<br />
Akureyri<br />
<strong>Air</strong>bus 330<br />
Boeing 757<br />
Dash-7<br />
Sikorsky S-61/Bell 212<br />
Narsarsuaq København<br />
✈<br />
Eqqaamiunik timmisartuussineq<br />
helikopterimik pissarpoq.<br />
Distriktsbeflyvning udføres med helikopter-materiel.<br />
The servicing of the districts is carried out by helicopters.<br />
✈
NAMMINEQ TIMMISARTUUTIT • EGEN FLYFLÅDE • FLEET<br />
AIRBUS 330-200<br />
Max. no of seats: 245<br />
Average speed km/t: 870<br />
Max. altitude m: 13,666<br />
Max. take-off weight kg: 230,000<br />
Max. range km: 10,500<br />
BOEING 757-236 ER<br />
Max. no of seats: 200<br />
Average speed km/t: 860<br />
Max. altitude m: 12,800<br />
Max. take-off weight kg: 110,915<br />
Max. range km: 7,074<br />
DHC-7 (DASH-7)<br />
Max. no of seats: 50<br />
Average speed km/t: 450<br />
Max. altitude m: 6,200<br />
Max. take-off weight kg: 20,000<br />
Max. range km: 2,300<br />
DHC-6-300 (TWIN OTTER)<br />
Max. no of seats: 18<br />
Average speed km/t: 290<br />
Max. altitude m: 3,950<br />
Max. take-off weight kg: 5,700<br />
Max. range km: 810<br />
BEECH SUPER KING AIR 200<br />
Max. no of seats: 9<br />
Average speed km/t: 480<br />
Max. altitude m: 10,600<br />
Max. take-off weight kg: 5,700<br />
Max. range km: 2,400<br />
SIKORSKY S-61N<br />
Max. no of seats: 25<br />
Average speed km/t: 220<br />
Max. altitude m: 3,650<br />
Max. take-off weight kg: 9,300<br />
Max. range km: 600<br />
BELL 212<br />
Max. no of seats: 9<br />
Average speed km/t: 185<br />
Max. altitude m: 3,000<br />
Max. take-off weight kg: 5,080<br />
Max. range km: 370<br />
AS 350 B2 ECUREUIL<br />
Max. no of seats: 5<br />
Average speed km/t: 210<br />
Max. altitude m: 4,600<br />
Max. take-off weight kg: 2,250<br />
Max. range km: 670<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 75<br />
Length m: 58.37<br />
Wingspan m: 60.3<br />
Engines: 2 pcs. Pratt & Whitney<br />
Length m: 47.3<br />
Wingspan m: 38.0<br />
Engines: 2 pcs. Rolls Royce<br />
RB 211-535 E4-37<br />
Total engine power HP: 2 x 18,190<br />
Length m: 24.58<br />
Wingspan m: 28.35<br />
Engines: 4 pcs. Pratt & Whitney<br />
PT6A-50, Turbo Props<br />
Total engine power HP: 4,480<br />
Length m: 15.77<br />
Wingspan m: 19.81<br />
Engines: 2 pcs. Pratt & Whitney<br />
PT6A-27, Turbo Props<br />
Total engine power HP: 1,240<br />
Length m: 13.4<br />
Wingspan m: 16.6<br />
Engines: 2 pcs. Pratt & Whitney<br />
PT6A-41<br />
Total engine power HP: 1,700<br />
Length m. (excl. rotor): 18.00<br />
Rotor diameter m: 18.9<br />
Engines: 2 pcs. General Electric<br />
CT58-140-2<br />
Total engine power HP: 3,000<br />
Length m. (incl. rotor): 12.47<br />
Rotor diameter m: 14.63<br />
Engines: 2 pcs. Pratt & Whitney<br />
PT6T-3B<br />
Total engine power HP: 1,800<br />
Length m. (incl. rotor): 13<br />
Rotordiameter m: 10.7<br />
Engines: 1 pcs. Turbomeca Arriel 1D1<br />
Total engine power HP: 732
ILULISSAT<br />
KULUSUK KANGERLUSSUAQ<br />
Grønlandsk musik<br />
Filmfremkaldelse<br />
Kodak film<br />
Fotobatterier<br />
Radio & TV<br />
Service værksted<br />
TEL. PHOTO: TEL. SHOP:<br />
94 4619 94 4601<br />
www.irt.gl<br />
Panasonic Center · Kodak Express<br />
Bose Partner · Panasonic Office Center<br />
W A I T I N G T I M E<br />
in Kangerlussuaq?<br />
THE ICE-CAP<br />
- We drive to the Russel<br />
Glacier. This wall of ice<br />
reaches 80 m to the sky.<br />
Duration 4 hours<br />
- price pr. pers. DKK 495,-<br />
MOSK OX SAFARI<br />
- This trip gives you plenty<br />
of possibility to observe<br />
these magnificent animals<br />
at close quarters.<br />
Duration 1 1 /2 hours<br />
- price pr. pers. DKK 195,-<br />
Sign up at Kangerlussuaq Tourism in the airport building.<br />
TOURS<br />
<strong>Greenland</strong>ic music<br />
Development<br />
Kodak film<br />
Photofilm battery<br />
Radio & TV<br />
Service workshop<br />
ARCTIC W NDERLAND<br />
3915 KULUSUK • TELEFON 98 69 93 • TELEFAX 98 69 83<br />
e-mail: kushot@greennet.gl • www.arcticwonder.com<br />
Suluk # 02•2005 76<br />
www.infodesign.gl<br />
V E N T E T I D<br />
i Kangerlussuaq?<br />
INDLANDSISEN<br />
- Vi kører til Russel Gletcheren,<br />
der hæver sig 80 meter<br />
som en mur af is.<br />
Turen varer 4 timer<br />
- pris pr. person DKK 495,-<br />
MOSKUS SAFARI<br />
- Turen giver rig mulighed<br />
for at opleve disse prægtige<br />
dyr på tæt hold.<br />
Turen varer 1 1 /2 time<br />
- pris pr. person DKK 195,-<br />
Henvendelse: Kangerlussuaq Tourism i lufthavnsbygningen.<br />
International<br />
Car Rental<br />
Tlf. 75 12 32 40 Fax 75 12 60 59<br />
e-mail: hans@1carrent.dk<br />
homepage: www.1carrent.dk<br />
Leje af Tax Free<br />
bil i Danmark<br />
www.infodesign.gl<br />
ILULISSAT KANGERLUSSUAQ<br />
KØBENHAVN
NANORTALIK<br />
NARSAQ<br />
NARSARSUAQ NANORTALIK<br />
BYDER VELKOMMEN ...<br />
HOTEL KAP FARVEL YOUTH HOSTEL TUPILAK<br />
BOX 140 • 3922 NANORTALIK • GRØNLAND<br />
TELEFON 61 32 94<br />
Reservation m.m . .61 32 94<br />
Gæstetelefon . . . . .61 32 95<br />
Bodega . . . . . . . . .61 31 15<br />
Telefax . . . . . . . . . .61 31 31<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 77<br />
BOX 140 • 3922 NANORTALIK • GRØNLAND<br />
TELEFON 61 32 94<br />
Reservation m.m . .61 32 94<br />
Gæstetelefon . . . . .61 34 79<br />
Diskotek . . . . . . . . .61 33 80<br />
Telefax . . . . . . . . . .61 31 31<br />
Homepages: www.kapfarvel.gl • e-mail: kapfarvel@greennet.gl<br />
Fax 66 13 33<br />
Telefon 66 13 13<br />
3921 Narsaq<br />
www.inuili.gl<br />
Inuussutissalerinermik ilinniarfik<br />
Levnedsmiddelskolen<br />
Hotel Narsarsuaq<br />
Postbox 504<br />
3923 Narsarsuaq<br />
<strong>Greenland</strong><br />
Phone +299 66 52 53<br />
Fax +299 66 53 70<br />
www.glv.gl<br />
E-mail:<br />
reception.narsarsuaq@glv.gl<br />
<strong>Greenland</strong>ic <strong>Air</strong>port Hotels<br />
Kalaallit Nunaanni Mittarfeqarfiit unnuisarfiutaat<br />
Grønlandske Lufthavnshoteller<br />
✈<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
postbox 989 3900 nuuk tlf 00 299 32 43 78 fax 32 80 78 www.bijin.gl<br />
NUUK<br />
NUUK
NUUK<br />
NUUK<br />
NUUK<br />
www.infodesign.gl<br />
Reklamebureau<br />
Produktudvikling<br />
Funktionel grafisk design<br />
Rationel produktion<br />
Alle slags tryksager<br />
Hjemmesider<br />
Info Design aps · Boks 889 · Sdr. Herrnhutvej 31A · 3900 Nuuk<br />
Telefon: +299 322541 · Telefax: +299 322741<br />
E-mail: infodesign@greennet.gl<br />
Bring back<br />
MMBring<br />
Galleri Roar Christiansen rummer et unikt<br />
udvalg af grønlandsk og grønlandskinspireret kunst.<br />
Galleriet omfatter desuden litografier, kunsttryk,<br />
plakater, akvareller, træsnit, kobbersnit, linoleumstryk,<br />
postkort, kunstkort og naturligvis indramning.<br />
Hos os vil du finde et stykke af Grønland, som altid<br />
vil minde om en livsoplevelse i et fantastisk land,<br />
hvor menneskene bor.<br />
På gensyn i et galleri af en helt anden verden...<br />
A R T O F G R E E N L A N D<br />
Tlf +299 32 13 93 . Fax +299 32 23 93<br />
Tuapannguit 8 . Box 348 . 3900 Nuuk<br />
e-mail: roar.c.galleri@greennet.gl<br />
Suluk # 02•2005 78<br />
emories<br />
of <strong>Greenland</strong><br />
www.signalgrafik.dk<br />
Box 1018 • 3900 Nuuk<br />
Tlf. (299) 324096<br />
Fax:(299) 322690<br />
e-mail: unik@unik.gl<br />
www.unik.gl<br />
Nuersagassat • Strikkegarn<br />
Annoraamerngit • Metervarer<br />
Puisit amii • Sælskind<br />
Nalunaaquttat/nalunaaqutaaqqat • Ure<br />
Pinnersaatit kuultit sølvillu • Guld- og sølvsmykker<br />
Timersortartut pinnattaassaat • Sportspokaler<br />
Naatsiivimmi naasuliviit • Havekrukker<br />
Tiit/sukkulaatit • The/chokolade<br />
Ammasarfiit/Åbningstider:<br />
Ataasinngorneq/Mandag - Tallimanngorneq/Fredag: 09:00-18:00<br />
Arfininngorneq/ Lørdag: Isumaqatigiissuteqarnikkut/ Efter aftale<br />
Sapaat/Søndag: Matoqqavoq/Lukket<br />
v/Erene Heilmann • Quassunnguaq 27 • Box 1839 • 3900 Nuuk<br />
NUUK<br />
NUUK
NUUK<br />
NUUK<br />
NUUK<br />
Box 1512 . Blok 5 v/gavlen<br />
Byens ældste frisørsalon<br />
✆ 32 38 00<br />
Ammasarfiit: Mandag-fredag........09.00-18.00<br />
Åbningstider: Lørdag......................Efter aftale<br />
SULISARTUT HØJSKOLIAT<br />
TLF: 64 24 66 · FAX: 64 29 73<br />
www.ag.gl<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 79<br />
www.sulisartut.gl<br />
E-mail:<br />
reception@sulisartut.gl<br />
E-mail: sikpol@greennet.gl<br />
SULINERMIK<br />
www.sik.gl<br />
INUUSSUTISSARSIUTEQARTUT<br />
AQQUSINERSUAQ 31· TLF. 32 21 33 · FAX 32 49 39 KATTUFFIAT<br />
Nunatta Katersugaasivia<br />
Allagaateqarfialu<br />
Grønlands Nationalmuseum & Arkiv<br />
<strong>Greenland</strong> National Museum & Archives<br />
SAQQUMMERSITAT:<br />
Qilakitsormiut<br />
Napparsivik<br />
Danmarkimit Utertitat<br />
Ujarassiornerit<br />
Siulitta atortui<br />
Atisat<br />
Itsarnisarsiornerit<br />
UDSTILLINGER:<br />
Mumierne fra<br />
Qilakitsoq<br />
Bødkerværkstedet<br />
Tilbageførte Samlinger<br />
Geologi<br />
Dragter<br />
Arkæologi<br />
KATERSUGAASIVIUP AMMASARFII:<br />
ÅBNINGSTIDER FOR MUSEET:<br />
OPENING HOURS FOR THE MUSEUM:<br />
HANS EGEDESVEJ 8 • P.O.BOX 145 • DK-3900 NUUK<br />
TEL. 32 26 11•FAX 32 26 22•nka@natmus.gl<br />
Homepage: www.natmus.gl<br />
GREENLANDIC ART, HANDICRAFT AND FUR<br />
Indaleeqqap Aqqutaa 14 · P.O.Box 890 · 3900 Nuuk · <strong>Greenland</strong><br />
Tlf./Fax: 327874 · anori@greennet.gl<br />
OPEN 7 DAYS A WEEK<br />
Restaurant<br />
Nipisa<br />
EXHIBITIONS:<br />
The mummies from<br />
Qilakitsoq<br />
Cooperage<br />
Repatriated Collections<br />
Geology<br />
Garments<br />
Archeology<br />
1. okt. - 31. maj: nal. 13.00 - 16.00<br />
1. juni - 30. sept.: nal. 10.00 - 16.00<br />
(atass. matoqqavoq) (mandag lukket) (monday closed)<br />
Åben Mandag - Lørdag<br />
Frokost kl. 12 00 - 14 00<br />
Aften kl. 18 00 - 22 30<br />
Søndag lukket<br />
Aqqusinersuaq 6, 1 sal • Postboks 337 • 3900 Nuuk<br />
Telefon: 32 12 10 • Telefax: 32 12 10<br />
Besøg www.nipisa.com<br />
NUUK NUUK<br />
NUUK
NUUK<br />
NUUK<br />
NUUK<br />
QAQORTOQ<br />
• Native Arts & Crafts<br />
• Furs & Hides<br />
• Jewelry<br />
• Souvenirs & Gifts<br />
• Art Cards<br />
H.J. Rinksvej 23<br />
Box 234 • DK-3900 Nuuk<br />
Tlf. 32 49 44 • Fax 32 24 24<br />
Hotel<br />
Qaqortoq<br />
Box 509,<br />
3920 Qaqortoq<br />
Mail: nuuktaxi@greennet.gl<br />
Fax: 320469<br />
Telephone: +299 64 22 82<br />
Telefax: +299 64 12 34<br />
Total number of rooms: 21<br />
All rooms equipped with<br />
Television, Telephone and<br />
private bath/toilet.<br />
Total number af beds<br />
available : 42<br />
In-house Restaurant and Pub.<br />
Newly renovated hotel,<br />
situated in the centre of town,<br />
overlooking the old town centre<br />
and the picturesque fjord.<br />
Internet facilities available.<br />
Suluk # 02•2005 80<br />
KALAALLIT NUNAAT : GRflNLAND : GREENLAND<br />
1:5.000.000 - 1:7.100.000 - 1:10.000.000 - 1:11.800.000<br />
11<br />
18<br />
17<br />
2<br />
OPENING HOURS:<br />
MONDAY - FRIDAY<br />
1 P.M. - 4 P. M.<br />
SUNDAY<br />
1 P.M. - 4 P.M.<br />
16<br />
7<br />
15<br />
14<br />
1<br />
8<br />
6<br />
5<br />
4<br />
13<br />
9<br />
12<br />
10<br />
Polar circle<br />
19<br />
3<br />
20<br />
www.<br />
NORDISK KORTHANDEL<br />
Worth seeing ...<br />
Come and see with your own eyes the oldest building from 1734,<br />
which belongs to Qasigiannguit Museum. And see the 4000 year<br />
old foundations of the stone age Saqqaq-culture, Qeqertasussuk.<br />
Qasigiannguit Katersugaasiviat<br />
Christianshåb Lokalmuseum<br />
P.O. Box 130 • DK-3951 • Qasigiannguit • Tlf + 299 91 14 77<br />
TOURS<br />
ARCTIC W NDERLAND<br />
Hotel<br />
Ang magssalik<br />
East <strong>Greenland</strong><br />
1:250.000<br />
Landkort, foldet (1-20)<br />
4 landkort, foldet i mappe(5 farver)<br />
Alle 20 landkort i en box<br />
Alle 20 landkort i en rulle<br />
Atlas med alle 20 landkort<br />
Landkort, plano - lamineret(1-20)<br />
Skriveunderlag/landkort (1-20)<br />
Historiske guides 6,8,10 &19<br />
BOX 117• 3913 TASIILAQ<br />
TELEFON 98 12 93 • TELEFAX 98 13 93<br />
e-mail: arcwon@greennet.gl • www.arcticwonder.com<br />
N<br />
WWW.SCANMAPS.COM<br />
R<br />
.com<br />
post@scanmaps.dk - tel. 33 38 26 38 - Studiestr de 26-30, 1455 K¿benhavn K<br />
GRØNLANDS KONTORFORSYNING A/S<br />
Box 430 3900 Nuuk tlf 32 18 30 fax 32 30 18 - email: kontorforsyning@kontorforsyning.gl<br />
NUUK<br />
QASIGIANNGUIT<br />
TASIILAQ
Illit aamma<br />
speedway-erusuppit?<br />
Vil du også køre<br />
speedway?<br />
ADSL tassaavoq Internetimut attavik 512/256 kbps-inik<br />
sukkassusilik, imaappoq attavimmut nalinginnaasumut<br />
analogiusumut naleqqiullugu quleriaat angullugu<br />
sukkanerusumik attaveqalersinnaavutit.<br />
Telefoneqareersimaguit ADSL-imut attavilertinnermut<br />
taammaallaat akiliissuutit kr. 500-inik, tamatuma<br />
kingorna telefoniinnarmut qaammatikkaartumik<br />
attaveqarnermut akiliutinnut ADSL-it ilaalissaaq.<br />
Atuinerit kisimi akilertassavat.<br />
ADSL er en højhastigheds-internetforbindelse på 512/256<br />
kbps, det vil sige at du får en forbindelse som er op til 10<br />
gange så hurtig som en almindelig analog forbindelse.<br />
Har du telefon i forvejen skal du kun betale for<br />
oprettelsen af ADSL-forbindelsen kr. 500, hvorefter ADSL<br />
er inkluderet i den månedlige abonnementsafgift for din<br />
faste telefon.<br />
Herudover betaler du kun for dit<br />
forbrug.<br />
TMA 050107 mb
ACCESSORIES<br />
Production Great <strong>Greenland</strong> Box 519 3920 Qaqortoq <strong>Greenland</strong> Phone: (+299) 642433 Fax: (+299) 642933<br />
International sales Great <strong>Greenland</strong> A/S Langagervej 60 2600 Glostrup Denmark Phone: (+45) 43 43 00 80 Fax: (+45) 43 43 80 76<br />
fur@great-greenland.gl www.great-greenland.gl