Brevkasse - Dagplejen
Brevkasse - Dagplejen
Brevkasse - Dagplejen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
DAGPLEJEPOSTEN<br />
FREDENSBORG<br />
september/<br />
oktober 2010<br />
Læs blandt andet om:<br />
•• Sprogkufferter<br />
•• Fødselsdage,•højtider•og•traditioner<br />
•• <strong>Brevkasse</strong>:•Om•at•vente<br />
•• Inspirationsaften•i•dagplejen<br />
•• Tur•til•Krogerup•m.m.<br />
•• Kendte•rammer•og•en•tryg•voksen<br />
•• Ud•med•motorikkens•facitlister<br />
•• Naturdagpleje•2010•på•Fredtoften!<br />
•• <strong>Dagplejen</strong>•fejrede•40-års•jubilæum<br />
•• Førstehjælpskursus<br />
•• Kroppen•på•toppen•-•hos•familien<br />
•• Pædagogik•og•mad•-•til•kamp••<br />
mod•kræstenheden<br />
•• Skovflåter<br />
•• Undgå•at•dit•barn•får•skævt•kranie<br />
•• Tips:•Sitbag
praktisk info<br />
redaktionen:<br />
Leder af dagplejen Suzanne Hey<br />
Dagplejekontoret Humlebækcentret 41,<br />
3050 Humlebæk<br />
e-mail: shey@fredensborg.dk<br />
Dagplejepædagog Bettina Schuldt-Larsen,<br />
e-mail: bsl@fredensborg.dk<br />
Dagplejer Mai-Britt Hartvig,<br />
e-mail: kurthartvig@pc.dk<br />
Anette Lind. e-mail: anette@intellia.dk<br />
(Layout og opsætning)<br />
indlæg til Dagplejeposten:<br />
Send tekst indskrevet i word. Billeder skal mailes<br />
separat som jpg filer (sæt dem ikke inde i word<br />
filen). Hvis du er i tvivl så send en mail til Anette,<br />
så finder vi ud af det.<br />
Du kan sende eller maile dit indlæg til alle<br />
i redaktionen.<br />
<br />
oplysninger om <strong>Dagplejen</strong>:<br />
Dagplejekontoret, fredensborg kommune,<br />
Humlebækcentret 41, 3050 Humlebæk, tlf. 72565000<br />
Leder Suzanne Hey Tlf. 72 56 24 32 e-mail: shey@fredensborg.dk<br />
Souschef Jette Fogtmann Tlf. 72 56 24 33 e-mail: jefo@fredensborg.dk<br />
2<br />
Åbningstider:<br />
Mandag - tirsdag 8.00 - 14.00 • Onsdag 12.00 - 14.00<br />
Torsdag 8.00 - 16.00 • Fredag 12.00 - 13.00<br />
Husk - vi er altid parate med råd og vejledning!<br />
klik også ind på www.dagplejen-fk.dk<br />
forældre i bestyrelsen:<br />
Kasper Wiemann<br />
Tlf: 20438323<br />
e-mail: kaw@iss.biz<br />
Christina R. Christensen<br />
Tlf: 4586 9192<br />
e-mail:<br />
junhuhn@hotmail.com<br />
Roland Hasenschwandtner<br />
Tlf: 2099 9899<br />
e-mail: roland@<br />
hasenschwandtner.dk<br />
kontakt til legestuerne:<br />
Bøllehuset, Nivå,<br />
tlf. 72 56 58 16, e-mail:<br />
dagplejehusetnord@karlebo.dk<br />
Regnbuen, Kokkedal,<br />
tlf. 72 56 58 18, e-mail:<br />
dagplejehusetsyd@karlebo.dk<br />
Legestuen i Humlebæk,<br />
tlf. 25744701,<br />
Legestuen i Fredensborg,<br />
tlf. 61880638.
kære forældre og dagplejere<br />
i fredensborg kommune<br />
Sikken en varm sommer! Klage gør vi bestemt<br />
ikke, men det har været tiltrængt at hoppe i vandet<br />
efter en lang arbejdsdag eller blot ligge ved<br />
swimmingpoolen og nyde sin ferie. <strong>Dagplejen</strong>s<br />
administration har måske stønnet mere end andre<br />
her i sommervarmen.<br />
Vi nemlig flyttet fra vores dejlige lokaler ved<br />
Humlebækcenter 41 til Boserupvej 101 b. Der er<br />
nemlig her i sommervarmen fortaget en større<br />
rokade mellem fire institutioner her i Humlebæk.<br />
Børnehaven Oasen er flyttet sammen med Langebjerghuset<br />
til Teglgården. Her var der før ungdomsklub<br />
som nu skal flytte ind i dagplejens<br />
gamle lokaler.<br />
Langebjerg fritidshjem er ligeledes involveret, idet<br />
de skal tage flere børn ind i deres hus. Det har alt<br />
andet lige givet arbejde til et utal af håndværkere<br />
og en logistik uden lige.<br />
Hele flytningen skulle helst foregå i børnenes<br />
ferie for at undgå for mange gener, så der her<br />
været ”rund på”. Der er rigtig mange børn der<br />
stifter bekendtskab med nye omgivelser efter deres<br />
ferie.<br />
For dagplejens børn i Humlebæk betyder det<br />
bedre legestue forhold og en fantastisk dejlig legeplads<br />
som lever op til navnet<br />
Oasen.<br />
Mvh. Suzanne K. Hey<br />
Dagplejeleder<br />
navnenyt - stort tillykke:<br />
Fødselsdage:<br />
Bettina Aagaard Jensen 40 år i august<br />
Gitte Svendsen 50 år i juli<br />
Ulla Mikkelsen 50 år i september<br />
Kathy Friis 50 år i september<br />
Birgitte Petersen 60 år i juli<br />
Jubilæer:<br />
Jane Alberg Andersen 10 års jubilæum i september<br />
Jytte Tækker Madsen 25 års jubilæum i august<br />
Anette Rønmann 30 års jubilæum i december<br />
3
Sprogkufferter<br />
Fredensborg Bibliotekerne har nogle materialer, der er særlig<br />
velegnet som sprogstimulerende materiale.<br />
De såkaldte ”Sprogkufferter” til børn i alderen 2-8 år.<br />
Kufferterne består af bøger, legetøj, spil, musik og film om et<br />
tema eller et emne.<br />
Senest har vi fået et materiale om udrykningskøretøjer –<br />
noget mange små drenge er meget vilde med.<br />
Kufferten om udrykningskøretøjer består af puslespil,<br />
stabelbiler, handskedukker, bog og bold, der opfordrer til leg,<br />
læring og sprogstimulering. Der er et knoppuslespil med<br />
udrykningskøretøjer. Der er små legetøjsbiler, en ambulance<br />
og en brandbil, og nogle handskedukker: en politibetjent, en<br />
læge, en brandmand, en sygeplejerske og en skolepatrulje.<br />
4<br />
Lagersalg<br />
Kalendergaver, adventsgaver, julegaver og mange andre dejlige gaver<br />
til børn, store piger og voksne. Vi sælger kvalitetslegetøj og brugskunst<br />
og holder lagersalg<br />
Lørdag den 30. oktober 2010 kl. 11-14<br />
Køb gaverne i god tid og spar 30% – 50%<br />
hos handmadeliving<br />
Pilevej 6, 3480 Fredensborg, telefon 48480054<br />
sprogkufferter<br />
Fredensborg Bibliotekerne har nogle materialer,<br />
der er særlig velegnet som sprogstimulerende<br />
materiale.<br />
De såkaldte ”Sprogkufferter” til børn i alderen<br />
2-8 år. Kufferterne består af bøger,<br />
legetøj, spil, musik og film om et tema eller<br />
et emne.<br />
Senest har vi fået et materiale om udrykningskøretøjer<br />
– noget mange små drenge<br />
er meget vilde med.<br />
Vi har f.eks. også sprogkufferter om Peddersen & Findus,
Fødselsdage kan være en stor<br />
oplevelse for børnene og er en<br />
fin anledning til at udfordre sanserne<br />
og lade børnene se, føle<br />
og smage.<br />
Ved særlige lejligheder markeres<br />
dette ved, at bordet pyntes.<br />
Børn har ikke brug for den<br />
enorme mængde sukker, der<br />
normalt serveres til børnefødselsdage.<br />
føDselsDage, HøjtiDer<br />
og traDitioner<br />
Derfor lægger vi vægt på at<br />
kunne tilbyde andre lækre Sprogkufferter<br />
snacks, som både ser indbydende<br />
ud og tilmed også Fredensborg er Bibliotekerne har nogle materialer, der er særlig<br />
sprængfyldt med sund velegnet som Vores sprogstimulerende forældre har meget for- materiale. aDet er vigtigt, vi respekterer<br />
og nærende energi. De såkaldte skellige ”Sprogkufferter” holdninger til, hvad til debørn<br />
hinandens i alderen holdninger 2-8 år. og over-<br />
Kufferterne<br />
res<br />
består<br />
barn må<br />
af<br />
få at<br />
bøger,<br />
spise, ligesom<br />
legetøj,<br />
bevisninger.<br />
spil, musik og film om et<br />
Lad derfor fødselsdage være der for nogle børn kan være<br />
tema eller et emne.<br />
med til at bidrage til børnenes forskellige ingredienser eller fø- Se vores mad og måltids politik<br />
sundhed og trivsel.<br />
devarer, de ikke kan tåle. Derfor<br />
Hvis du som forælder gerne Senest har er vi det fået vigtigt, et at materiale det, du medom<br />
udrykningskøretøjer Bettina Schuldt-Larsen –<br />
selv vil medbringe lækkerier, noget mange bringer, små også drenge er i overensstem- er meget vilde med. Dagplejepædagog<br />
er det vigtigt, du tager en snak melse med de andre forældre i<br />
med din dagplejer om dette. Kufferten dit om barns udrykningskøretøjer dagpleje.<br />
består af puslespil,<br />
stabelbiler, handskedukker, bog og bold, der opfordrer til leg,<br />
læring og sprogstimulering. Der er et knoppuslespil med<br />
udrykningskøretøjer. Der er små legetøjsbiler, en ambulance<br />
og en brandbil, og nogle handskedukker: en politibetjent, en<br />
Kufferten om udrykningskøretøjer består af pus- Tag en tur på biblioteket og se hvad de kan tillespil,<br />
stabelbiler, handskedukker, læge, en bog brandmand, og bold, der en byde. sygeplejerske og en skolepatrulje.<br />
opfordrer til leg, læring og sprogstimulering.<br />
Børnebibliotekar Lisa Juhler<br />
Der er et knoppuslespil med udrykningskøretøjer.<br />
Der er små legetøjsbiler, en ambulance og en<br />
brandbil, og nogle handskedukker: en politibetjent,<br />
en læge, en brandmand, en sygeplejerske og en<br />
skolepatrulje.<br />
Vi har f.eks. også sprogkufferter om Peddersen &<br />
Findus, Pippi, en sansekuffert, en matematikkuffert<br />
og en om at gå på opdagelse i skoven.<br />
Vi har f.eks. også sprogkufferter om Peddersen & Findus,<br />
5<br />
Pippi, en sansekuffert, en matematikkuffert og en om at gå på<br />
opdagelse i skoven.
<strong>Brevkasse</strong> - <strong>Brevkasse</strong> - <strong>Brevkasse</strong><br />
spørgsmÅl<br />
læs Helens svar<br />
6<br />
HvorDan lærer man sit barn at vente?<br />
Meget kort: Hvordan kan jeg lære min datter<br />
på 2,5 år at vente? For det meste er<br />
hun faktisk rigtig god til at vente, men fx. i<br />
situationer hvor jeg taler med nogen, så hiver<br />
hun og trækker og skubber mig for at<br />
fortælle mig et eller andet mens jeg har en<br />
samtale i gang..<br />
Det er ikke fordi jeg ikke lytter til hende, eller<br />
at jeg aldrig afbryder mine samtaler for<br />
Kære Mor til Mariam<br />
Ligesom børn skal lære at gå, løbe, sparke til<br />
en bold og ligesom de skal lære at tale, bruge<br />
deres sprog, så skal børn også lærer det<br />
der hedder sociale kompetencer.<br />
Social kompetence handler om, at kunne<br />
leve sig ind i sine egne og andre menneskers<br />
følelser og tanker. Det handler om, at<br />
kunne være i stand til at knytte sig og danne<br />
venskaber med andre, både børn og voksne,<br />
både familie og personer som man ikke<br />
er i familie med.<br />
Og så handler det også om at kunne vente,<br />
vente på at det bliver ens tur, lære ikke at<br />
afbryde, i det hele taget give plads til andre.<br />
At lære at være sammen med andre mennesker<br />
på en god måde, kræver at man har<br />
social intelligens. Det har ikke noget med<br />
klogskab at gøre, men handler om at barnet<br />
skal lære hvordan man lytter til andre og<br />
hvordan man følelsesmæssigt påvirker hinanden<br />
både negativt og positivt.<br />
at lytte til hvad hun siger til mig.. Men hvordan<br />
skal jeg lære hende at man ikke skal afbryde<br />
andre i deres samtaler?<br />
Det er jo for hendes bedste, da jeg synes<br />
det er en god ting at lære..<br />
Med venlig hilsen<br />
Mor til Mariam<br />
Man kan sagtens lære børn visse sociale<br />
færdigheder som at gå hen og spørge om<br />
nogen vil lege, eller at sige undskyld, når<br />
man kommer til at gøre noget som er forkert,<br />
ligesom jeres datter også fint kan sige<br />
"tak for mad" eller lignende. Det er i princippet<br />
let nok at lære børn dette.<br />
Men social intelligens er mere end dette.<br />
Det handler om at lære hvordan man spørger<br />
ind til andre, eller trøster andre. At lære<br />
hvordan man ser om nogen er kede af det,<br />
vrede, overraskede osv. alt det kan man ikke<br />
lære ved at få det at vide, det kan man kun<br />
lære ved at opleve det og se det.<br />
Og det samme gælder altså at lære at vente<br />
på at det bliver ens tur - det lærer jeres datter<br />
af at være sammen med dig i forskellige<br />
situationer, af at du forklarer viser, fortæller<br />
osv. som du allerede så fint gør og at<br />
du også viser hende, at du nogle gange må<br />
vente.<br />
Det er og kan være udmærket at vise hende<br />
"nu venter vi her på at det bliver vores<br />
tur", når I f.eks. står i kø for at komme hen
- <strong>Brevkasse</strong><br />
til kassen osv. Så hun finder ud<br />
af, at det ikke altid kun er hende<br />
der skal vente men at alle venter<br />
på noget en gang imellem.<br />
Du kan også præcisere i dagligdagen<br />
"hvis du tager sko på,<br />
så venter jeg på dig imens" eller<br />
lignende, så det at vente får<br />
ny betydning. Det vil altid være<br />
godt at have flere vinkler på og<br />
så det ikke kun er hende der<br />
skal vente på dig.<br />
Og så skal du naturligvis også<br />
have forståelse for at hun ikke<br />
kan vente særlig længe med den<br />
alder hun har og at du nogle<br />
gange må give efter, give hende<br />
lidt af det hun vil have og så<br />
fortsætte det du var igang med.<br />
Ligesom du så også nogle gange<br />
må gøre præcis som du gør, sige<br />
til hende at du kommer lige om<br />
lidt, du er lige ved at tale med<br />
nogen.<br />
Hun vil lære det hjemme, hun<br />
vil lære det i dagplejen. Det vil<br />
være helt naturligt at børnene<br />
i dagplejen skal vente på hinanden<br />
og det at hun får erfaring<br />
fra begge steder, vil gøre hende<br />
bedre og bedre til det<br />
Håber du kan bruge ovenstående<br />
videre, fortsat held og lykke:)<br />
Med venlig hilsen<br />
Helen Lyng Hansen<br />
sundhedsplejerske<br />
inspirationsaften<br />
i <strong>Dagplejen</strong><br />
Årets fokuspunkt i <strong>Dagplejen</strong> er som vi tidligere har skrevet<br />
om: Krop og bevægelse. For at få motivation til at lave<br />
nogle nye aktiviteter med børnene. Så valgte vi i april måned<br />
at holde en inspirationsaften, der kun handlede om krop og<br />
bevægelse.<br />
Henrik fra sundhedscenteret i Fredensborg indledte aftenen<br />
med en oplæg, der handlede om, hvordan vi som voksne får<br />
motiveret os til at få rørt os og have det sjovt samtidigt og<br />
en masse om, hvorfor det er vigtigt med motion i hverdagen.<br />
Derefter kom Nina Maria, der udover at være dagplejer også<br />
har en uddannelse som fysioterapeut. Hun holdt et oplæg<br />
om, hvordan vi bedst stimulere børnenes motoriske sanser<br />
og viste film med hvordan hun arbejdede med dagplejebørnene.<br />
Det var spændende og vi kunne have brugt meget mere tid<br />
end der var afsat til at høre om hendes spændende arbejde.<br />
derefter fortalte Maibritt og Kurt fra Humlebæk, om hvordan<br />
de i deres stordagpleje (De er et ægtepar som har 8 børn<br />
i dagpleje til sammen) arbejder med krop og bevægelse og<br />
om hvordan de har indrettet deres have til at give børnene<br />
de bedst mulige betingelser for at udfolde sig fysisk når de er<br />
udenfor. de fortalte også om mange små tiltag de gør i dees<br />
dagligdag for hele tiden at give børnene mulighed for at udfordre<br />
dem selv fysisk, helt ned til at løbe hver gang der er<br />
en lille bakke på vejen, der skal forceres eller en træstamme<br />
der ligger i skoven, så man lige kan øve lidt balancegang hen<br />
af den inden turen går videre. efter nogle rigtige spændende<br />
oplæg satte alle dagplejerne sig i grupper og udarbejdede et<br />
katalog med alle de ideer de hver især havde til at aktiviteter,<br />
der bringer kroppen i fokus.<br />
Efterfølgende har vi renskrevet alle de gode ideer og samlet<br />
dem i et katalog. de bliver i løbet af den næste måned hængt<br />
op i alle vores legestuer. Så der er noget inspiration til dagplejerne,<br />
når de møder op i legestuen til hvad de kan lave<br />
med børnene. så summa sumarum så er vi godt i gang.<br />
Som forældre kan i jo spørge Jeres dagplejer, hvordan det går<br />
og hvad de laver af spændende aktiviteter med Jeres barn.<br />
Helle Pedersen<br />
Dagplejepædagog<br />
7
kenDte rammer og en tryg voksen<br />
Et overskueligt miljø og muligheden for at blive<br />
"set" og opbygge sociale relationer er vigtige faktorer<br />
for et barn. Her giver dagplejens kombination<br />
af et hjemligt miljø og en professionel<br />
pasningsform mange fordele, mener børneforskeren<br />
Per Schulz Jørgensen.<br />
<strong>Dagplejen</strong> er for mange forældre en tryg og god<br />
pasningsform for småbørn. Her er overskuelighed<br />
i det lille miljø – familien som model giver børn<br />
kendte rammer, og så er der kontakten til en tryg<br />
voksen.<br />
De forskellige undersøgelser af dagplejen understreger<br />
netop, at dagpleje har sin styrke i det<br />
overskuelige miljø, hvor børn bliver ”set”, og hvor<br />
der bliver knyttet sociale relationer. <strong>Dagplejen</strong> kan<br />
her give et meget vigtigt tilskud til børns udvikling<br />
- og et bidrag til styrkelse af deres sociale kompetence.<br />
social kompetence<br />
Social kompetence handler om at kende de sociale<br />
spilleregler, have lært at leve sig ind i og<br />
”læse” forskellige sociale situationer og kunne<br />
handle i dem. Noget vigtigt er oplevelsen af selvværd<br />
– altså en grundfæstet tro på sig selv.<br />
nærvær, tryghed og stimulation<br />
<strong>Dagplejen</strong> kan - når den er bedst – udvikle en<br />
særlig livsform, der forener en hjemlig ramme<br />
med en professionel pasningsform. Her kan dagplejen<br />
udvikle sig til en livsform præget af nærvær,<br />
tryghed og stimulation. Og i en verden, hvor der<br />
ofte opleves pres og forskellige former for belastning<br />
kan dagplejen være den trygge og udviklende<br />
base for mange børn.<br />
krav der kan honoreres<br />
Et andet vigtigt krav til kvalitet i børns liv er udvikling<br />
og udfordring. Børn skal møde krav, de<br />
kan honorere, de skal opleve glæde ved at kunne<br />
klare kravene og derigennem selv udvikle kompetencerne.<br />
På det sproglige område, på det sociale,<br />
på det intellektuelle – og på adskillige andre<br />
områder.<br />
Men kvalitet er mere end det – der skal også<br />
være tale om et socialt og kulturelt godt miljø,<br />
hvor der er sammenhæng, fællesskab og tydelige<br />
normer og værdier. Båret af en voksen, der er<br />
synlig som menneske – og troværdig i sine tætte<br />
relationer til børn. <strong>Dagplejen</strong> har god mulighed<br />
for at leve op til disse krav<br />
13
Ud med motorikkens facitlister ...<br />
Hvornår skal et barn kunne kravle? Hvornår kan det gribe en bold?<br />
Det kommer an på så meget – ikke mindst, om barnet har øvet sig.<br />
motorisk udvikling har ingen bestemt alder.<br />
Fra DGI, udspil nr. 05 - 2010<br />
- af journalist Marie Gaarden<br />
Det er ren spildtid, når børn<br />
sidder fastspændt i autostolen,<br />
sidder i indkøbsvognen eller står<br />
i en lang kø til træning.. I hvert<br />
fald i forhold til børnenes bevægeudvikling.<br />
Det mener blandt<br />
andre ergoterapeut Gudrun<br />
Gjesing, der har speciale i børn.<br />
Og i børnenes hverdag er der<br />
meget tid, der går tabt på den<br />
måde.<br />
»Børn begynder ikke bare at<br />
bevæge sig, fordi det står i bøgerne,<br />
at de gør. De lærer ved<br />
at eksperimentere og øve sig,<br />
og med tiden forbedrer de<br />
kvaliteten af bevægemønstrene<br />
- noget, man i øvrigt gør det<br />
meste af livet,« forklarer Gudrun<br />
Gjesing.<br />
Drevet af nysgerrighed<br />
Den nyeste viden om bevægeudvikling<br />
bygger på, at børn udvikler<br />
sig i et dynamisk samspil<br />
mellem deres forudsætninger,<br />
deres omgivelser og de krav, de<br />
møder i deres hverdagsliv.<br />
»Det er børnenes nysgerrighed,<br />
der får dem til at bevæge sig for<br />
at kunne trække omverdenen<br />
inden for rækkevidde, så de kan<br />
lære den at kende« forklarer<br />
Gudrun Gjesing og tilføjer, at<br />
det dog ikke er børnenes medfødte<br />
nysgerrighed, der gør det<br />
alene. Helt fra de er spæde, er<br />
14<br />
kommunikationen med de nære<br />
omsorgsgivere vigtig. Når de<br />
oplever succes med bevægelse,<br />
mærker den gode fornemmelse<br />
i kroppen og får positiv<br />
feedback fra andre, oplever de<br />
glæde ved at bevæge sig og får<br />
mod på mere.<br />
»Positiv respons og gensidigt<br />
samspil er en utrolig vigtig motivator<br />
for barnet til fortsat at<br />
erobre verden med kroppen<br />
i spil og i bevægelse,« påpeger<br />
Gudrun Gjesing og gør opmærksom<br />
på, at det ikke kun<br />
gælder for småbørn.<br />
fæld milepælene<br />
»Hvis der er noget, børn ikke<br />
kan, er det ofte, fordi de endnu<br />
ikke har haft muligheden for at<br />
lære det,« fastslår Gudrun Gjesing<br />
og begraver dermed tidligere<br />
teorier om, at børnenes<br />
motoriske udvikling er forprogrammeret<br />
og modnes på særlige<br />
tidspunkter i en bestemt<br />
rækkefølge.<br />
Før mente man, at når et barn<br />
havde en vis alder, skulle det<br />
kunne rulle, krybe, kravle og sidenhen<br />
gå. Det var en slags milepæle<br />
i barnets udvikling, der<br />
skete nærmest automatisk. Og<br />
hvis rækkefølgen blev brudt, ville<br />
det få konsekvenser senere hen,<br />
også på andre udviklingsområder,<br />
for eksempel i form af læsevanskeligheder.<br />
»Sådan var teorien, men i praksis<br />
ser man jo noget andet. Der<br />
er ikke nogen facitliste over<br />
»normal« motorisk udvikling, «<br />
siger Gudrun Gjesing, der har<br />
30 års erfaring fra sit arbejde<br />
som børneergoterapeut og<br />
derudover har sin viden fra feltstudier,<br />
hun har gjort rundt om i<br />
verden i andre kulturer. Hun har<br />
set småbørn i Afrika, der blev<br />
båret på morens ryg dagen lang,<br />
asiatiske småbørn uden plads på<br />
gulvet til at rulle rundt og danske<br />
børn, der ikke har rullet og<br />
kravlet, før de begyndte at gå.<br />
»Selvom de ikke gennemgik<br />
»milepælene« i den foreskrevne<br />
rækkefølge, lærte de alle at gå,<br />
og hvis de kom i skole, lærte de<br />
fleste også at læse,« forklarer<br />
Gudrun Gjesing.<br />
Derfor appellerer hun til, at<br />
både fagfolk, forældre og trænere<br />
dropper fejlfinderkulturen,<br />
hvor børnene bliver stemplet<br />
som motorisk svage, umodne<br />
eller med »dårlig motorik« med<br />
behov for særlig træning af det,<br />
de ikke kan.<br />
et mulighedernes<br />
landskab<br />
Når børnene skal udvikle deres<br />
bevægekompetencer, gælder<br />
det om at skabe muligheder og<br />
rum, hvor børn frit kan følge<br />
deres nysgerrighed.
Ifølge Gudrun Gjesing skal man tilbyde børn rekvisitter,<br />
redskaber og aktiviteter, et mulighedernes<br />
landskab, der giver børnene lyst til selv at eksperimentere<br />
og øve sig kropsligt.<br />
»De skal føle sig trygge og føle, at aktiviteten er<br />
spændende og tilpas udfordrende. At vide, hvad<br />
»tilpas« er, kræver kyndighed og erfaring fra forældre,<br />
pædagoger, trænere og instruktører med<br />
flere,« lyder det fra Gudrun Gjesing.<br />
Hun ser gerne, at voksne skaber og tilpasser opgaverne<br />
og omgivelserne, så ALLE børn får lyst til<br />
og mulighed for at eksperi mentere med bevægemønstre<br />
og øve sig.<br />
tips til træneren<br />
Der er mange elementer, der spiller ind i forhold<br />
til børns glæde ved at bevæge sig og udvikling<br />
af bevægekompetence. Som instruktør<br />
kan du være med til at skabe gode rammer.<br />
• Hjælp børnene med at danne forestillingsbilleder,<br />
så de kan planlægge deres bevægelsesmønstre.<br />
Sig for eksempel: prøv at gå som i<br />
dyb sne, at liste som en kat, at klatre i tovene<br />
som en abe m.m.<br />
• Brug rekvisitter, som er sjove, udfordrende<br />
og er en støtte for børnene. For eksempel<br />
kan de holde en ærtepose fast under hagen,<br />
når de slår kolbøtter, så de får støtte til at<br />
holde hovedstilIingen.<br />
• Tilrettelæg aktiviteter, så alle kan være med.<br />
Både de øvede og de mindre øvede skal<br />
udfordres på et passende niveau. Børn lærer<br />
blandt andet ved at imitere andre, der<br />
er lidt mere øvede, og derefter eksperimentere<br />
selv.<br />
• Læg vægt på, at der ikke er noget, der hedder<br />
forkerte bevægelser, så husk den positive<br />
respons. Bevægelsesmønstre vil altid<br />
kunne øves yderligere og forfines, så der er<br />
ikke noget i vejen for at vise, hvordan de kan<br />
lære et bevægelsesmønster anderledes, så<br />
de for<br />
• eksempel får mere fart på, kan kaste længere<br />
m.m.<br />
• Forklar en opgave på flere måder. Børn lærer<br />
forskelligt, for nogen vil det være nok at<br />
vise et bestemt bevægelsesmønster,<br />
• mens andre skal have fysisk guide til at udføre<br />
det.<br />
• Sørg for, at alle børn kan være i aktivitet hele<br />
tiden, så ingen står i en lang passiv kø foran<br />
det samme redskab. I undgår kø ved at arbejde<br />
med poster eller stationer m.m., hvor<br />
opgaverne er såkaldt »åbne opgaver«, som<br />
børn kan løse på forskellige niveauer.<br />
Gudrun Gjesing er specialergoterapeut i børn, underviser og forfatter. Hun er medlem af DGI gymnastiks<br />
kompetencegruppe for børnegymnastik. Se mere på www.gjesing-haderslev.dk<br />
15
naturdagpleje 2010 på fredtoften<br />
16<br />
Af Kathy C. Friid, dagplejer<br />
Vi starter tidlig efter en godt morgenmåltid.<br />
Så begiver vi os ud mod skoven. Vi dufter til blomsterne<br />
og finder biller, edderkopper og grene mm.
En lille rød edderkop<br />
En lille skovsnegl der ruller sig sammen når<br />
man rører ved den.<br />
17
18<br />
Der bliver fisket i den lille skov å. Der finder<br />
vi mange spændende vand dyr.<br />
En lille frø som vi putter<br />
ned i et glas. (for<br />
frøens skyld). Så kan<br />
alle også se den.
Så er det tid til lidt frokost<br />
Lidt leg, i mens vores<br />
dagplejer slår teltene<br />
sammen.<br />
Man bliver godt træt efter sådan en formiddag.<br />
Så er det godt vi har telte med som vi kan sove i.<br />
19
Så er vi på vej ned for at finde frøer. Vi<br />
har besøg fra Anette fra sommerfuglene.<br />
Så fandt vi frøen som vi puttede i glasset.<br />
Man må helst ikke holde frøerne i<br />
hånden p.g.a af deres hud.<br />
Alle er meget interesseret.<br />
20<br />
Tilbage til base, hvor<br />
vi får besøg af Lene<br />
fra vores gruppe.<br />
Her er troldens bro.<br />
(Fra de 3 bukkebruser).
En lille mælkebøtte er<br />
også en flot blomst der<br />
dufter.<br />
Det er altid hyggeligt at spise når vi er på<br />
fredtoften.<br />
En finder på en leg,<br />
og straks er alle<br />
med i legen.<br />
Så spiser vi igen inden vi skal puttes.<br />
I mens børnene sov fik de voksne lavet<br />
snobrød og fik besøg af vores pædagog<br />
Lilian<br />
21
Selvom det øser ned kan vi ikke holdes<br />
tilbage. Så er der stadig mange<br />
ting vi kan finde i skoven. Vi kan jo<br />
også ride på et træ der er væltet.<br />
Vi fandt også nogle sjove snegle der<br />
lignede konkylier.<br />
22<br />
Ved amfie teateret er der<br />
meget vand.<br />
Men vandpytter er jo altid<br />
sjove at soppe i.<br />
Så klarede det<br />
heldigvis op igen.<br />
Vi besøgte<br />
troldens hule<br />
og den lille frø<br />
fra i går.<br />
Vi fik igen besøg af<br />
Lene fra vores gruppe.
Så er det sidste time efter<br />
vores lur.<br />
Vi spiser frugt og kage som vi<br />
har fået af en forældres mor.<br />
Det var rart at solen skinnede<br />
igen, inden vi skulle sove.<br />
Så vi kunne sove udenfor<br />
i vores telte.<br />
Lidt sej har man jo lov til at<br />
være når man bliver hentet<br />
af sin far.<br />
De hjalp os heldigvis med<br />
oppakningen, så vi ikke havde<br />
overlæs på cykel og barnevogn.<br />
Lækker tur og dejligt at vi<br />
kunne låne mødelokalet på<br />
fredtoften. Især da det regnede.<br />
Det var rart at vide<br />
at vi kunne komme tilbage i<br />
tørvejr.<br />
Så er oppakningen klar. Maden er spist<br />
brændet er brugt, så nu skal vi hjem.<br />
23
<strong>Dagplejen</strong> i Karlebo og tidligere<br />
Fredensborg-Humlebæk kommune<br />
blev begge etableret tilbage<br />
i 1970.<br />
I 2006 blev Karlebo og Fredensborg-Humlebæk<br />
jo som bekend<br />
sammenlagt til Fredensborg.<br />
Fredag d. 11 juni 2010 var Fredensborg<br />
Dagpleje lukket.<br />
Alle dagplejere i Fredensborg<br />
kommune var på førstehjælps<br />
kursus fredag d. 11 juni.<br />
Underviserne kom fra Helpan.<br />
Undervisningen var tilrettelagt<br />
sådan at der først var et oplæg,<br />
hvor underviserne gennemgik<br />
de områder vi skulle lærer om.<br />
Derefter skulle vi se, om vi havde<br />
lært noget. Der var dukker,<br />
der skulle have kunstig åndedræt,<br />
der blev lagt forbindinger,<br />
og svaret på spørgsmål. Der var<br />
et stort engagement hos alle,<br />
og det kom bl.a. som en overraskelse,<br />
hvor meget det kræver<br />
at give kunstig åndedræt, selv på<br />
24<br />
<strong>Dagplejen</strong> fejrede 40 Års<br />
Vi fejrede sammen 40 års jubilæum.<br />
Alle forældre havde fundet en<br />
anden pasningsmulighed, så det<br />
var muligt at lukke dagplejen<br />
denne dag – en stor tak til Jer<br />
forældre.<br />
førstehjælpskursus<br />
en dukke. Der var en positiv og<br />
god stemning. Det var et vellykket<br />
kursus. Alle fik et kursus<br />
Vi kunne derfor bruge dagen til<br />
et vigtigt fagligt islæt nemlig et<br />
førstehjælps kursus til samtlige<br />
dagplejer. Det var udbytterigt<br />
og gav også, på den festlige dag<br />
anledning til mange sjove situationer.<br />
bevis og en lille bog om førstehjælp,<br />
så man jævnligt kan genopfriske<br />
det lærte.
jUBilæUm den 11. juni 2010<br />
Om aftenen var der middag og<br />
fest for dagplejerne.<br />
Under middagen var der underholdning<br />
med entertainer<br />
Jesper Amstrup, som inddrog<br />
dagplejerne, og pædagog som<br />
underholdningselementer. Sjældent<br />
har man set og hørt lattermusklerne<br />
blive rørt så meget.<br />
Efter middagen var der undervisning<br />
i line-dans, så alt i alt kan<br />
man sige, der var motion for<br />
hjerne sjæl og krop.<br />
JF.<br />
25
26<br />
kroppen på toppen - i familien<br />
inDretning ude og inde<br />
Se på hjemmets muligheder for at<br />
øge bevægeglæden. Køjesengen er<br />
måske også en armgang? Eller hvor<br />
vælger I børnene må bruge kroppen<br />
- i timevis - også når det danske<br />
klima holder mange inden døre.<br />
Når hjemmet og omgivelserne i<br />
barnets nærmiljø er indrettet så det<br />
imødekommer barnets behov for<br />
at bevæge sig, går barnet selv i gang<br />
med motorisk udfordrende lege.<br />
Barnet eksperimenterer, øver sig i<br />
nye færdigheder, udfører et utal af<br />
gentagelser - forældrene kan ved<br />
at udfordre, tage tid bag avisen og<br />
indimellem deltage motiverer til at<br />
barnet kommer højere op, bruger<br />
endnu flere kræfter, graver endnu<br />
dybere, løber endnu hurtigere - YES!<br />
Hvor du kan… Børns balance, koordinations<br />
evne og motoriske færdigheder<br />
udvikles, når de i deres lege<br />
kan skifte mellem at være på gulv, i<br />
møbler, bruge kræfter, løbe og kravle<br />
op i højden og balancere der.<br />
Udnævn et sted i hjemmet hvor<br />
der kan hoppes, klatres og bruges<br />
kræfter.<br />
Og en strækning hvor der kan kravles,<br />
løbes, hinkes, hoppes, danses,<br />
fægtes eller køres løbecykel - det<br />
kan være gennem køkken - stue -<br />
gang - rundt og rundt. Eller rundt<br />
om huset - blive ved, rundt og<br />
rundt....<br />
Børn kan tilbringe timevis i uderummet<br />
hvis der er mulighed for at sætte<br />
egne spor, gå på opdagelse eller<br />
øve en ny færdighed igen og igen. Et<br />
ufriseret hjørne af haven med egen<br />
spade, gamle brædder, jerngryde, en<br />
pressening motivere til at bygge et<br />
hemmeligt børne-hjørne.<br />
Eller sjippetove, bolde, kridt kombineret<br />
med at far og mor viser for -<br />
hvordan far sparkede mur, remserne<br />
i sjippetovet eller hvordan de legede<br />
Antonius eller Krig med en-to-tre<br />
spytklat. Kan du huske dem?<br />
Hold en pause i havearbejdet. Tag en<br />
gren - sving den rundt og lad barnet<br />
hoppe over den. Hold grenen på<br />
ryggen som en hale, løb afsted og<br />
lad barnet fange din hale.<br />
Tag en fægte kamp med grene - det<br />
gælder om at ramme hinanden i bagen.<br />
Træk barnet op af skrænten i<br />
haven i grenen eller brug den som<br />
Harry Potters kost der ikke vil starte,<br />
men når den endelig starter så .....
Hopla iDÉer fra<br />
www.kroppenpaatoppen.dk<br />
Mester Jacob<br />
Bevægelsen fx hop- alle hopper under hele verset<br />
Børnene hopper, de voksne hopper,<br />
ja vi gør! ja vi gør!<br />
Det er vi rigtig go´e til! Det er vi rigtig go´e til!<br />
Ja vi er! ja vi er!<br />
Børnene løber, de voksne løber,<br />
ja vi gør! ja vi gør!<br />
Det er vi rigtig go´e til! Det er vi rigtig go´e til!<br />
Ja vi er! ja vi er!<br />
Børnene danser, de voksne danser,<br />
ja vi gør! ja vi gør!<br />
Det er vi rigtig go´e til! Det er vi rigtig go´e til!<br />
Ja vi er! ja vi er!<br />
Børnene tramper, de voksne tramper,<br />
ja vi gør! ja vi gør!<br />
Det er vi rigtig go´e til! Det er vi rigtig go´e til!<br />
Ja vi er! ja vi er!<br />
Børnene klapper, de voksne klapper,<br />
ja vi gør! ja vi gør!<br />
Det er vi rigtig go´e til! Det er vi rigtig go´e til!<br />
Ja vi er! ja vi er!<br />
27
pæDagogik og maD<br />
- til kamp mod kræsenHeDen<br />
28<br />
Måltidet er en pædagogisk udfordring.<br />
Ikke bare, når det gælder<br />
motorik og "bordskik". Børn<br />
er nemlig ofte konservative, når<br />
det gælder ukendt mad. Men<br />
der er mange gode måder at<br />
give dem "madmod". En af dem<br />
er at få dem inddraget i tilberedningen.<br />
Børn lærer hele tiden, hvad<br />
enten vi har planlagt det eller<br />
ej. Ikke mindst under måltidet,<br />
som er fyldt med uskrevne regler<br />
om, hvad man gør og ikke<br />
gør, og hvor børnene hver dag<br />
møder ret store udfordringer –<br />
som motorikken i at få maden<br />
fra tallerknen til munden, og så<br />
småt begynde at tage bestikket<br />
i brug. Og alle de sociale lærestykker:<br />
at vente på hinanden,<br />
hjælpe hinanden, spise sin egen<br />
mad og ikke de andres, holde<br />
ro og så videre. Derfor kan der<br />
være god grund til at gøre sig<br />
en pædagogisk overvejelse over<br />
måltidet.<br />
madmod<br />
En af de sværeste nødder at<br />
knække er at lære børn ”madmod”.<br />
Børn kan være helt<br />
utroligt konservative og tilbageholdende,<br />
når det kommer til<br />
at smage nye ting. Det begynder<br />
for de fleste børn omkring<br />
2-års alderen, og som du helt<br />
sikkert selv har erfaret, kan der<br />
være kæmpe forskel<br />
på hvor ”madskepti-<br />
ske” børn er - og det kan være<br />
de mest overraskende ting, der<br />
er ude i kulden eller inde i varmen.<br />
forskning i kræsenhed<br />
Nyere forskning tyder faktisk på,<br />
at det er genetisk bestemt hvor<br />
kraftig en mad-skepsis – også<br />
kaldet neofobi, det enkelte barn<br />
har. Den samme forskning viser<br />
dog også, at der heldigvis er<br />
masser, du kan gøre i kampen<br />
mod kræsenheden!<br />
sulten med øjenene<br />
En af de bedste måder at lære<br />
børn madmod, er at lade dem<br />
være med. Børn vil generelt hellere<br />
smage på mad, de selv har<br />
været med til at skylle, skære<br />
og forme, end mad de møder<br />
første gang på tallerknen. Forventningsglæden<br />
vokser med<br />
duftene i køkkenet, og børnene<br />
bliver ”sultne med øjnene”. Det<br />
er en kamp, der skal udkæmpes<br />
mellem nysgerrigheden og forsigtigheden,<br />
og nysgerrigheden<br />
får de bedste vinderchancer,<br />
når du tager børnene med ind i<br />
processen.<br />
Uddrag fra "Madglæde - en kogebog<br />
til dagplejen" af Meyers<br />
Madhus og FOA, 2010.
arsag<br />
Skovflåten er en blodsugende mide. En voksen<br />
han er 2mm lang, hunnen er det dobbelte, når de<br />
ikke har suget blod. Ca. hver tredje skovflåt i Danmark<br />
huser bakterien Borrelia. Et meget stort antal<br />
danskere bliver hvert år bidt af en skovflåt<br />
uden at udvikle sygdom.<br />
forekomst<br />
Skovflåten er følsom overfor udtørring og lever<br />
derfor i kratskove og anden tæt, lav vegetation og<br />
på dyrestier. De træffes fortrinsvis fra maj til oktober.<br />
smitteveje<br />
Skovflåten bider sig fast, hvor huden er tyndest,<br />
og hvor den kan skjule sig f.eks. i knæhaser, lyske,<br />
armhuler, bag ører og i navlen, hos børn også i<br />
hårbunden. Bakterierne kan ikke overføres de første<br />
timer efter skovflåten har bidt sig fast, og fjernes<br />
flåten i løbet af første døgn, er der minimal<br />
risiko for smitte.<br />
symptomer<br />
Et flåtbid vil næsten altid give en lille hævelse med<br />
rødme på et område mindre end en 25 øre; det<br />
er en normal reaktion på flåtens spyt.<br />
Ser man en ringformet rødme som er 4 cm i diameter<br />
eller mere, eller får man influenzalignende<br />
symptomer kort efter biddet (feber, hovedpine,<br />
muskelsmerter) skal man søge læge. Ligeledes<br />
hvis man får symptomer fra nervesystemet (nedsat<br />
muskelkraft, lammelser), disse kan opstå uden<br />
der har været lokal rødme. Børn kan klage over<br />
"ondt i maven", miste appetitten eller blive initiativløse.<br />
Behandling<br />
Ved ovennævnte symptomer er behandlingen<br />
antibiotika. Hovedparten af sygdomstilfælde med<br />
symptomer fra nervesystemet helbredes uden<br />
men.<br />
skovflÅter<br />
forholdsregler<br />
Flåtbid undgås bedst ved at benytte stier og veje<br />
i skoven; går man i knæhøj bevoksning er det en<br />
god ide med gummistøvler og tildækkede arme<br />
og ben, gerne med lyst tøj. Den vigtigste forebyggelse<br />
er grundig check af kroppen, når man<br />
kommer hjem og fjerne flåten indenfor et døgn.<br />
Skovflåten fjernes ved at man tager fat om den<br />
helt nede ved huden med en pincet eller speciel<br />
tang (apoteket). Den kan normalt trækkes eller<br />
vrikkes ud uden problemer. Skulle noget af munddelene<br />
blive siddende, sker der ikke noget ved<br />
det.<br />
inkubationstid<br />
Breder pletten sig fra et par dage til 3 uger efter<br />
biddet til en ringformet hudrødme, tyder det på<br />
at man er blevet smittet.<br />
tBe<br />
på Bornholm og få andre steder i Danmark kan<br />
skovflåten overføre en virussygdom tick-born encephalitis<br />
(TBE). Folk, der færdes regelmæssigt i<br />
skov med tæt bevoksning og udenfor stierne, kan<br />
blive vaccineret mod sygdommen.<br />
Kilder:<br />
Skadedyrslaboratoriet www.dpil.dk<br />
Statens Serum Institut, www.ssi.dk<br />
Sundhedsstyrelsen. Smitsomme sygdomme hos Børn,<br />
Vejledning for daginstitutioner,<br />
skoler og forældre, 1996.<br />
Den Kommunale Sundhedstjeneste 2010<br />
29
UnDgÅ at dit barn får skævt kranie<br />
30<br />
Skævhed i kraniets form kan opstå, hvis<br />
spædbarnet ligger længe i samme stilling<br />
eller med hovedet drejet til én bestemt<br />
side. Samtidig kan der opstå en stramning<br />
af halsmuskulaturen, som vil bidrage til<br />
skævhed af baghovedet.<br />
Her er nogle gode råd til at forebygge<br />
skævt kranie hos dit barn:<br />
Sørg for at barnets hoved vender skiftevis<br />
mod højre og venstre, når det sover.<br />
Sæt evt. en bamse eller en billedbog i den<br />
side af sengen, hvor barnet sidst vendte<br />
ansigtet mod, så du husker at skifte.<br />
Spædbørn vil ofte kigge efter lyset eller<br />
en uro. Stil lift/seng, så barnet vender hovedet<br />
mod lyset eller uroen. Læg gerne<br />
barnet til at sove i skiftevis hoved- og<br />
fodende.<br />
Når du bærer dit barn, er det vigtigt at<br />
skifte stilling, så det ikke altid bæres på<br />
samme arm eller over samme skulder.<br />
Det samme gælder, når du giver dit barn<br />
flaske.<br />
Vågne spædbørn har godt af at ligge på<br />
maven; det udvikler musklerne i nakke,<br />
ryg og arme og styrker den motoriske<br />
udvikling. Af og til kan du lade dit barn<br />
ligge på siden, når du leger med det på<br />
gulvet.<br />
Auto- og bærestole skal bruges til transport,<br />
ikke til lange ophold. Små børn sidder<br />
meget passivt i en stol. Hoved og<br />
krop vil ofte falde til den ene side, og barnet<br />
kan ikke selv rette sig op igen.<br />
Er barnet begyndt at udvikle skævhed eller<br />
fladhed af kraniet, skal barnet "tvinges"<br />
til at kigge mod den ikke-foretrukne side.<br />
Det gøres ved at anbringe fx uroer til<br />
den side, som barnet nødigt<br />
kigger mod, og det kan være nødvendigt<br />
at dreje barnets hoved aktivt, både under<br />
søvn og i vågen tilstand.<br />
Har barnet udviklet et skævt kranie kan<br />
forældrene drøfte med deres praktiserende<br />
læge, om henvisning til speciallæge er<br />
påkrævet. Er der stramning af halsmuskulaturen,<br />
kan det være nødvendigt at henvise<br />
til fysioterapeut.<br />
Sundhedsstyrelsen anbefaler ikke brug af<br />
puder eller andre hjælpemidler, der sælges<br />
til forebyggelse og behandling af lejringsbetinget<br />
skævt kranie.<br />
Kilde: Sundhedsstyrelsen og<br />
Sundhedsplejen ved Herlev Kommune.
sitBag<br />
sitBag<br />
sitBag<br />
sitBag<br />
Kære (med) forældre<br />
Jeg har kendskab til et produkt,<br />
som er så super smart, at jeg<br />
gerne vil dele min viden om det<br />
med jer.<br />
En hyggelig aften hos venner<br />
eller familie kan hurtigt ende<br />
med skrig og skrål, når ens barn<br />
skal pakkes i bilen efter et par<br />
timers søvn. Specielt nu hvor<br />
nætterne igen er ved at være<br />
kølige er det surt for barnet at<br />
skulle have jakke, trøje eller sågar<br />
flyverdragt på, før han/hun<br />
kan få lov til at sove videre i en<br />
kold bil. Vi kender det alle og<br />
har alle stået i situationen, hvor<br />
man ikke kan få sagt ordentlig<br />
farvel, men bare skynder sig ud<br />
med et skrigende barn på armen.<br />
Og når man så kommer<br />
hjem er barnet faldet i søvn i<br />
bilen, og man kan starte forfra<br />
igen!<br />
Men sådan behøver det ikke<br />
være længere.....<br />
Inge Fredsted (min fars kone)<br />
har, efter mange erfaringer med<br />
sine børn og børnebørn, lavet<br />
SitBag'en .<br />
SitBag er en nem, lun, sikker,<br />
fleksibel og dejlig blød løsning<br />
på problemet. Det er en sove-<br />
og transportpose, som kan anvendes<br />
i bilen, babyjoggeren,<br />
klapvognen osv. og man kan<br />
transportere barnet uden at<br />
komme til at vække ham/hende.<br />
I modsætning til andre løsninger<br />
på markedet, kan SitBag'en<br />
sættes i autostolen uden at du<br />
skal pille ved stolens selesystem,<br />
så den er nem at tage med ud<br />
igen, når man når sin destination.<br />
Den er lavet af fleece, så<br />
den er dejlig lun og kradser ikke,<br />
når man svøber den om barnet.<br />
Svøbet gør også, at man nemt<br />
at åbne den mens man kører,<br />
når der bliver varmt inde i bilen.<br />
Samtidig er SitBag'en sikker, da<br />
den ikke har hægter, snore, lynlåse<br />
eller andre farlige ting, som<br />
kan sætte sig fast.<br />
Hvis du vil vide mere, så se på<br />
www.sitbag.dk eller kontakt<br />
Rikke på 2380 1109 eller kokkedal@sitbag.dk.<br />
Jeg kommer<br />
gerne forbi med en SitBag og<br />
viser den frem:-)<br />
Mange hilsener fra<br />
Rikke (Thomas' mor)<br />
31
32<br />
næste nummer<br />
af Dagplejeposten<br />
udkommer januar/februar.<br />
vi ønsker alle et dejligt efterår<br />
og en dejlig vinter!<br />
med venlig hilsen redaktionen<br />
HUsk:<br />
alle indlæg er velkomne.<br />
send/mail dit indlæg til os,<br />
vores mailadresser<br />
er på side 2!