Værs'go at spis - Naturvejlederforeningen i Danmark
Værs'go at spis - Naturvejlederforeningen i Danmark
Værs'go at spis - Naturvejlederforeningen i Danmark
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
22<br />
res fugleliv. Fasanen går rundt på jorden<br />
og finder føde med sit næb. Den har<br />
brug for <strong>at</strong> kunne komme hurtigt op –<br />
f.eks. i et træ – hvis en fjende sniger sig<br />
ind på den. Anden derimod opholder<br />
som meget på vand, hvor antallet af<br />
fjender, der kan snige sig ind på den, er<br />
begrænset. Den kan godt tillade sig <strong>at</strong><br />
være lidt længere tid om <strong>at</strong> komme op i<br />
luften. Men den flyver til gengæld over<br />
længere distancer end fasanen og har<br />
brug for stærke gl<strong>at</strong>te vinger.<br />
En fjer kan blive til..<br />
Vi sammenligner også fjerdragten.<br />
Bedst er det, <strong>at</strong> have både hanner og<br />
hunner af begge arter. Man kan starte<br />
med <strong>at</strong> spørge deltagerne hvilke forskellige<br />
formål fjer kan have for en fugl. De<br />
kan bruges til <strong>at</strong> flyve, holde på varmen,<br />
som pynt eller kamuflage. Hvis læseren<br />
kan komme med bud på flere, er de meget<br />
velkomne! Jeg beder deltagerne om<br />
<strong>at</strong> finde eksempler på de forskellige ty-<br />
per på fuglene og plukke dem ud – hvis<br />
de kan! Det giver også anledning til <strong>at</strong><br />
snakke om hvorfor hun-fugle ikke er så<br />
pyntede som han-fuglene. Og <strong>at</strong> fugle<br />
skifter fjerdragt og ændre faktisk udseende<br />
i forhold til alder og årstid. Måske<br />
har en af deltagerne plukket en fjer ud,<br />
hvor enden stadig er en blodig pose<br />
hvori væksten sker.<br />
Det kan også være lærerigt <strong>at</strong> have en<br />
skål vand til <strong>at</strong> dyppe fjerene i. Hvor<br />
lang tid kan dunene hold vandet væk?<br />
Jeg har endnu ikke forsøgt <strong>at</strong> komme<br />
olie i vandet – men det kunne være interessant.<br />
Hvis man lægger fuglene på ryggen og<br />
mærker fjerdragtens tykkelse på brystet,<br />
er det tydeligt <strong>at</strong> anden har en markant<br />
tykkere fjerdragt der end fasanen. Når<br />
deltagerne kender fuglenes levested, så<br />
er det let <strong>at</strong> slutte sig til hvorfor. Eller<br />
spørge dem hvor lang tid de kan holde<br />
varmen når de bader i <strong>Danmark</strong>.<br />
Mar<strong>at</strong>onløber og bodybuilder<br />
Tja… det er ikke altid mig, der introducere<br />
ideen om <strong>at</strong> se hvordan fuglene ser<br />
ud indeni! Men selvfølgelig skal vi også<br />
det. Vi starter med forsigtigt <strong>at</strong> skære<br />
brystkødet fra. Fasanens kød er måske<br />
lidt rødere end almindeligt kyllingebryst,<br />
men andens kød er markant mørkerødt.<br />
Hvorfor det? Jeg beskriver to sportsudøvere:<br />
mar<strong>at</strong>onløberen og bodybuilderen.<br />
Den ene har brug for muskler<br />
med masser af blodgennemstrømning,<br />
så der hele tiden kan tilføres nyt ilt til de<br />
arbejdende muskelfibre. De behøver<br />
ikke <strong>at</strong> være så store, men de skal være<br />
seje. Bodybuilderen har brug for muskler<br />
med masser af l<strong>at</strong>ent energi til en<br />
stor men kortvarig præst<strong>at</strong>ion. Der behøver<br />
ikke være så stor blodgennemstrømning,<br />
men der skal være lagerplads<br />
til let omsættelig energi. Hvem af<br />
fuglene er som mar<strong>at</strong>onløberen og<br />
hvem er som bodybuilderen? Selv børn<br />
i børnehaveklasse kan se logikken.<br />
Har en fugl en hjerne? og hvor stor er den?<br />
Når først de fine brystmuskler er lagt på<br />
et rent fad fra køkkenet, kan vi gå videre<br />
på opdagelse inde i fuglene. Jeg nyder, <strong>at</strong><br />
lade deltagernes nysgerrighed styre processen.<br />
Er der noget indeni som de gerne<br />
vil se? De fleste svarer hjerte og hjer-<br />
NATUR vejleder • 18. årg. • nr. 2 • 2009