Eternitten Workshop - Aalborg Kommune
Eternitten Workshop - Aalborg Kommune
Eternitten Workshop - Aalborg Kommune
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Industri - <strong>Workshop</strong>pen<br />
på <strong>Eternitten</strong><br />
En opsamling af resultater, diskussioner og inspirationer fra industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong> den 2. april 2005 /// Sohngårdsholmsvej 2
Indhold<br />
Indledning<br />
Områdebeskrivelse<br />
Velkomst<br />
Introduktion<br />
Gruppearbejde<br />
Diskussion<br />
Erfaringer<br />
Billeder<br />
Bilag<br />
Formandskabets forord, program, sponsorer<br />
Kort overblik over <strong>Eternitten</strong><br />
Henrik Thomsen /// Rådmand<br />
Knud Tranholm /// Stadsarkitekt<br />
Lars Nielsen /// FLS / Real Estate<br />
Niels Hurup /// Sven Allan Jensen as<br />
Gruppe > 01 /// Anvendelse, Markedsføring, Kulturhistorien<br />
Gruppe > 02 /// Miljø, Landskab, Anvendelse<br />
Gruppe > 03 /// Byarkitektur, Genanvendelse, Kulturhistorien<br />
Gruppe > 04 /// Landskabet, Det grønne, Tilgængelighed<br />
Gruppe > 05 /// Kunsten, Markedsføring, Kulturhistorien<br />
Gruppe > 06 /// Kulturhistorien, Genanvendelse, Tilgængeligheden<br />
Gruppe > 07 /// Byarkitektur, Kultur og idræt, Markedsføring<br />
Gruppe > 08 /// Landskab, Kultur og idræt, Genanvendelse<br />
Gruppe > 09 /// Anvendelse, Tilgængelighed, Kulturhistorie<br />
Opsamlende diskussion<br />
Forløb og resultat<br />
Glimt fra workshoppen<br />
Synspunkt /// Ruth Jørgensen<br />
Synspunkter /// Fra ArkitekturForums hjemmeside www.aalborg.dk/arkitektur<br />
...04<br />
...06<br />
...10<br />
...12<br />
...14<br />
...16<br />
...18<br />
...20<br />
...22<br />
...24<br />
...26<br />
...28<br />
...30<br />
...32<br />
...34<br />
...36<br />
...38<br />
...42<br />
...44<br />
...46
FORMANDSKABETS FORORD<br />
<strong>Aalborg</strong> er under forvandling<br />
Dette hæfte dokumenterer en nyligt afholdt workshop om<br />
<strong>Eternitten</strong>s fremtidige anvendelsesmuligheder. <strong>Workshop</strong>pen<br />
blev afholdt ’on location’ i en tidligere farveri-hal på Eternitfabrikken,<br />
som er et af de mange industriarealer i <strong>Aalborg</strong>, der<br />
potentielt står for omdannelse.<br />
I hæftet findes bl.a. workshoppens resultater og nogle refleksioner<br />
herpå, og materialet indgår som et indlæg i udviklingen<br />
af området, som pt. er nået til den offentlige fordebat.<br />
<strong>Aalborg</strong> er under forvandling. Den industri, som har kendetegnet<br />
byen i årtier forlader byen, og arealerne skal omdannes<br />
til viden-, service- og konsumsamfundets nye formål. For at<br />
anspore debatten igangsatte ArkitekturForum <strong>Aalborg</strong>* kampagnen<br />
’Industrikultur – bevar mig vel?’ Temaet industrikultur<br />
er valgt som en aktuel og konkret indgangsnøgle til en debat<br />
om vores bys markante industrier, hvoraf nogle er lukkede eller<br />
aktuelt står over for en lukning, eksempelvis: Nordkraft – Slagteriet<br />
– <strong>Eternitten</strong> – DAC – <strong>Aalborg</strong> Værft – Kvægtorvet etc.<br />
Hvad skal der ske med bygningerne, når produktionen er ophørt<br />
– ’Nyt liv eller nedriv’<br />
Debatten omkring industriarealernes nye anvendelsesmuligheder<br />
er særdeles central for en by som <strong>Aalborg</strong>, hvor industriens<br />
markante volumener tegner landets mest markante skyline!<br />
Det mest aktuelle af arealerne er Eternitfabrikken, som lukkede<br />
produktionen i <strong>Aalborg</strong> pr. årsskiftet 2004/05. En epoke er<br />
slut – og det store fabriksområde på 363.000 m 2 tæt på <strong>Aalborg</strong><br />
Midtby står over for en omdannelse og nye udviklingsmuligheder.<br />
Rammerne for, hvad der nu kan ske, lægges fast i løbet af<br />
det næste års tid.<br />
4 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
Igennem en workshop med deltagelse af både forskellige<br />
interessenter samt den almindelige borger blev temaet sat til<br />
debat. Man vil ved læsning af hæftet få et indblik i både konkrete<br />
synspunkter og visioner om nye udviklingsmuligheder for<br />
Eternitgrunden.<br />
<strong>Workshop</strong>pen, som udgjorde højdepunktet i kampagnen ’Industrikultur<br />
– bevar mig vel?’, blev tilrettelagt af ArkitekturForum<br />
i samarbejde med <strong>Eternitten</strong>s ejer, FLS Real Estate, <strong>Aalborg</strong><br />
<strong>Kommune</strong>s Tekniske Forvaltning og <strong>Aalborg</strong> Universitet, Arkitektur<br />
& Design og gennemført med økonomisk støtte fra Fonden<br />
Realdania og <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong>s Skole- og Kulturforvaltning.<br />
Trine Skammelsen/<br />
ArkitekturForum <strong>Aalborg</strong><br />
* ArkitekturForum <strong>Aalborg</strong> er et rådgivende fagligt forum til<br />
fremme af den arkitektoniske dialog i <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong>. ArkitekturForum<br />
sammensættes af en bred kreds af repræsentanter<br />
for faglige lokale interesseorganisationer og aktører inden for by-<br />
og landskabsplanlægning, byggeri og anlæg, samt relaterede<br />
fagområder.<br />
Følgende organisationer og institutioner er repræsenteret i ArkitekturForum<br />
<strong>Aalborg</strong> Historiske Museum<br />
Erhvervsforum <strong>Aalborg</strong><br />
Byggesocietetet<br />
PAR – Praktiserende Arkitekters Råd<br />
FAB – Foreningen af Byplanlæggere<br />
AA – Akademisk Arkitektforening<br />
Fabrik<br />
Danske Landskabsarkitekter<br />
IDA – Ingeniørforeningen i Danmark<br />
<strong>Aalborg</strong> Industri og Handelskammer<br />
Foreningen for Havnefronten<br />
<strong>Aalborg</strong> Erhvervsråd<br />
Foreningen for Bygnings- og Landskabskultur<br />
Nørresundby Erhvervsforening<br />
<strong>Aalborg</strong> City<br />
<strong>Aalborg</strong> Universitet – Arkitektur & Design<br />
<strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong> – Teknisk forvaltning
Indledning<br />
WORKSHOPPENS ORGANISERING<br />
Formandskabets forord, program, sponsorer<br />
Ca. 90 mennesker deltog i workshoppen. De blev fordelt i 9<br />
grupper, som hver på forhånd var tildelt 3 ud af de 11 temaer,<br />
der var for workshoppen. Temaerne var:<br />
• Anvendelsen<br />
• Genanvendelse<br />
• Kulturhistorien<br />
• Tilgængelighed<br />
• Byarkitekturen<br />
• Kultur og idræt<br />
• Miljøet<br />
• Landskabet<br />
• Det grønne<br />
• Kunsten<br />
• Markedsføringen<br />
DAGENS FORLØB<br />
Introduktion<br />
10.00 Velkomst v/ rådmand Henrik Thomsen, medlem af ArkitekturForum’s<br />
formandsskab<br />
10.20 Introduktion til den aktuelle problematik: industrien – byens<br />
identitet v/ stadsarkitekt Knud Tranholm, <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong><br />
10.10 Introduktion til stedet samt planlægningsmæssig status<br />
v/ Lars Nielsen, FLS, Real Estate<br />
10.30 Introduktion til workshoppen: dagens program, formål,<br />
gennemgang af temaerne, forvent ninger til produkt v/ arkitekt<br />
Niels Hurup, Sven Allan Jensen as<br />
Gruppearbejde, visions- og idéfase 1<br />
10.45 Ca. 10 grupper arbejder ved bordene. 10 assistenter + 10<br />
personer fra ArkitekturForum (gruppeledere > er markeret<br />
med * i gruppeoversigten) er parat til at yde faglig og teknisk<br />
bistand (til rådighed i hver gruppe: kort, luftfoto, skumplastblok,<br />
bærbare pc’er, digitalt kamera, div. modelredskaber,<br />
papir og blyanter) Desuden vil der være adgang til 2 pcopkoblinger<br />
på net og printer. I denne fase skal gruppen<br />
koncentrere sig om de overordnede bevaringshensyn for<br />
industriarki tekturen og visionen for <strong>Eternitten</strong>. Efterfølgende<br />
eller samtidigt tages der hul på de på forhånd tildelte temaer.<br />
Og så skal der vælges formidlingsform: visuelt og/eller<br />
verbalt – det står deltagerne frit. Assistenterne står til rådighed<br />
og alle må deltage.<br />
12.30 Frokost<br />
Gruppearbejde, visions- og idéfase 2<br />
13.15 Gruppearbejdet fortsættes. I denne fase skal grupperne<br />
forsøge at udmønte de overord nede visioner i konkrete mål<br />
og forslag for de valgte temaer. Arbejdsgangen kan være en<br />
glidende proces, hvor grupperne går fra verbale formuleringer<br />
til konkret formgivning, enten i form af principtegninger<br />
på grundlag af kortet i 1:1000, modeller på grundlag af luftfotoet<br />
eller noget helt tredie. Det er også muligt med hjælp<br />
fra assistenterne at lave digitale modeller, hurtige skitser<br />
mv. Kun fantasien og de tilstedeværende redskaber sæt ter<br />
grænser for udtryksformen.<br />
16.00 Grupperne fremlægger. Hver gruppe får max 3 minutter<br />
til fremlæggelsen. Fremlæggel sen skal ikke være et referat<br />
af gruppediskussionen, men en hurtig stikordsstyret gennemgang<br />
med en håndskrevet planche eller en PDF af gruppens<br />
konklusioner.<br />
16.30 Opsamlende diskussion v/ Niels Hurup<br />
18.00 Tak for i dag: fadøl / pindemadder og Det Hem’lige Teater<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
5
Sønderbro<br />
6 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
Østre Allé<br />
Sohngårdsholmsvej
Områdebeskrivelse<br />
Fakta om arealet<br />
> Området er 36 ha<br />
Kort overblik over <strong>Eternitten</strong><br />
> Cementfabrikken »Danmark« blev<br />
etableret omkring århundredeskiftet<br />
> I 1927 blev produktionen omlagt<br />
til Eternit<br />
> Ved årsskiftet 2004/2005 stoppede<br />
produktionen i <strong>Aalborg</strong><br />
> Området ligger i dag inden for<br />
en afstand af 500 m fra <strong>Aalborg</strong><br />
midtby<br />
<strong>Eternitten</strong><br />
<strong>Aalborg</strong> midtby<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
7
8 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong>
Områdebeskrivelse<br />
Billeder fra Eternitgrunden<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
9
Henrik Thomsen indledte med at udtrykke stor glæde over,<br />
på ArkitekturForums vegne at kunne byde alle velkomne til<br />
industri-workshoppen om <strong>Eternitten</strong> og industriarkitekturen i<br />
<strong>Aalborg</strong>.<br />
Henrik Thomsen takkede de studerende for hjælpen og FLS<br />
RealEstate og Lars Nielsen, fordi de så venligt havde udlånt hal<br />
og arbejdskraft til arrangementet.<br />
Henrik Thomsen sagde i øvrigt:<br />
Konferencen tager udgangspunkt i <strong>Eternitten</strong>, men det er<br />
ArkitekturForums ønske, at vi i dag også generelt får debatteret<br />
anvendelse og bevaring på de gamle industriarealer.<br />
Mange gamle industriarealer i <strong>Aalborg</strong> er inden for de seneste<br />
10-15 år blevet ledige. Sidst er det <strong>Eternitten</strong>, der er blevet<br />
lukket. Før da er mange arealer, især langs fjorden blevet frigjort,<br />
og flere områder vil givet følge. Det er selvfølgelig trist, at<br />
arbejdspladser forsvinder; men på den anden side giver det os<br />
en masse nye muligheder. Moderne virksomheder og aktiviteter<br />
kan placeres i attraktive områder, tæt på nye spændende boliger,<br />
og vi behøver ikke at udlægge store nye byudviklingsområder.<br />
I næsten alle de gamle erhvervsområder ligger de gamle industribygninger<br />
og vidner om en epoke i samfundsudviklingen.<br />
Hvordan bevarer vi vidnesbyrd om den tid, og hvilke bygninger<br />
og strukturer kan og skal vi bevare?<br />
INDUSTRIKULTUR! Bevar mig vel?<br />
10 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
Oversigt over udviklingsområder i <strong>Aalborg</strong> med industriel<br />
historie. Eternitgrunden ligger tæt på byen og er godt forbundet<br />
til det eksisterende vejsystem<br />
Nordkraft
Velkomst<br />
Henrik Thomsen /// Rådmand<br />
Billedet viser produktionsanlægget anno 2004<br />
Badmintonhal er opført i 1938<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
11
<strong>Eternitten</strong> og <strong>Aalborg</strong> – har den udspillet sin rolle eller kan den<br />
blive en platform for nye kreative vækstlag og kulturelle entreprenører<br />
samt attraktiv sted for bosætning<br />
<strong>Eternitten</strong> er et stort fabriksområde i <strong>Aalborg</strong>, der efter 100<br />
års produktion har lukket ned. Industriproduktioner flytter øst<br />
på: Østeuropa: Malaysia, Kina, etc. Sådan er vores virkelighed<br />
Det store tema i den overordnede politiske diskussion er<br />
derfor helt naturligt: Hvordan skaber vi nye former for bæredygtig<br />
erhverv, her i vores del af verden? Hvordan, vil jeg afholde<br />
mig fra at bevæge mig ind på, kun nævne det der gentages og<br />
gentages: Forskning, uddannelse, flere iværksættere, innovation<br />
og synergi via opbygning af netværk. Hertil må det hele<br />
gerne krydres og tilsættes kunst og kultur, der kan fremme den<br />
kreative proces.<br />
Vi har et universitet, vi har mange uddannelsesinstitutioner,<br />
kulturinstitutioner og mange andre institutioner og organisationer,<br />
så råstoffet har vi.<br />
Hvordan kommer <strong>Eternitten</strong> ind i billedet, den ligger der grå<br />
og trist. Den dynamik, der kendetegnede virksomheden og<br />
området, er slut. Det store åbne spørgsmål er: HVAD DER SÅ<br />
SKAL SKE – jeg vil prøve at beskrive tre scenarier.<br />
Ny byudviklingsplan<br />
Vi laver en fin plan, med nye boliger, nye smukke erhvervsbygninger<br />
og store grønne områder, der pakker det hele fint<br />
ind. Vi kan også genetablere Blegkilde, ulempen er dog at idyllen<br />
i dag vil forstyrres af trafikstøjen fra Sønderbro. Væk med<br />
fabrikken og det gamle skidt, og udvikl den store vision, uden<br />
forstyrrende bindinger.<br />
Begrænset behov nye boliger og erhvervslokaler – Genbrug af<br />
bygninger<br />
Brug bygninger til det for hånden værende, f.eks. virksomheder<br />
der presses ud af andre erhvervsområder, fordi de er<br />
for miljøbelastende. Magasin for genbrug, campingvogne og<br />
diverse skrammel.<br />
Perspektivet: Området forslummes yderligere og vil med sin<br />
centrale placering være en dårlig fremtidshistorie for byen.<br />
Skab en positiv proces<br />
En tredje og helt anden vej: Udvikl nye strategier, der er<br />
mere fokuseret på at skabe de positive processer frem for den<br />
endelige plan. Sæt gerne nogle visionære, men dog realistiske<br />
mål.<br />
- Styrk mangfoldigheden i kontraster i landskabet, flader<br />
kontra stejle skråninger, det store udsyn kontra lukkede landskabsrum.<br />
12 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
Genanvendelse af hallerne<br />
- Lær af andre, der med stor succes har udnyttet gl. industribygninger,<br />
og givet dem en ny dynamisk rolle<br />
- Riv ned og byg nyt med omtanke<br />
Perspektivet: Udviklingsforløb der kobler <strong>Eternitten</strong> ind i en<br />
nutidig social, funktionel og kulturel sammenhæng med byen<br />
og det omgivende landskab.<br />
Elementerne i en positiv proces<br />
Fabriksbygningerne i ny historisk sammenhæng. Der kan<br />
hentes inspiration andre steder f.eks.<br />
- Emscher Park i Ruhr-området i storskala<br />
- Kabelfabrikken i Helsingfors<br />
- Gl. industribygninger i Oslo<br />
- Skibsskruefabrikken i Hamborg<br />
- Sojakagefabrikken på Islands Brygge<br />
- Nordkraft<br />
Det der karakteriserer byer og regioner, der med succes<br />
søger at genbruge bygninger, er, at de er førende og har en<br />
gunstig udvikling. Ønsket om at genbruge de gl. bygninger kan<br />
f.eks. forklares således:<br />
- Repræsenterer noget der på den ene side lægger distance<br />
til den traditionelle tilgang til fredning, dvs. den museale.<br />
- Men er samtidig bærer af en særlig historie, der kan videreføre<br />
en identitet og kan indgå i byen som helhed, som et<br />
levende og dynamisk arkiv for byens borgere<br />
- Industribygninger er kraftfulde, er ofte irregulære sammensat<br />
af udbygninger og påbygninger. Som samlet kompleks<br />
har det noget af middelalderbyens uforudsigelighed, som<br />
giver nye tolkningsmuligheder, f.eks. “Den toscanske Landsby”
Introduktion<br />
Knud Tranholm /// Stadsarkitekt<br />
- Repræsenterer stor oplevelsesværdi sammenlignet med den<br />
nutidsarkitektur, der kan være fattig i udtryk og indhold.<br />
<strong>Eternitten</strong> det gamle skidt, har det kvaliteter der kan bæres<br />
ind i en ny historieskrivning. Nogle vil sige ja, andre nej. I amtets<br />
forslag til Regionplan 2005 som netop er offentliggjort er<br />
Eternitfabrikken medtaget som et kulturmiljøområde, som en<br />
del af vores kulturarv, som skal søges beskyttet.<br />
En bevaring bør ikke ses som noget, der vedrører en bygning<br />
der og en silo her, men anskues ud fra en helhed, dvs. det<br />
bør omfatte et samlet kompleks, som samlet tegner et billede<br />
som er genkendeligt. Tilsvarende med landskabet, her kan<br />
misforstået beplantning og bebyggelse sløre oplevelsen af de<br />
forskellige plateauer og skrænter.<br />
Vi kan lære af, hvad andre har gjort, men den store udfordring<br />
ligger i at mobilisere egne ressourcer. Knytte nye netværk<br />
mellem uddannelsesinstitutioner, kultur- og kunstinstitutioner,<br />
erhvervsinstitutioner og nye iværksættere. Men det kommer<br />
ikke af sig selv, men <strong>Eternitten</strong>s bygninger udfordrer og antaster<br />
og er en kraft, der bør udnyttes.<br />
Landskabet, med de flade plateauer og stejle skrænter,<br />
skabt af mange års kridtgravning, og kildevældet der stadig<br />
indeholder masser af vand, er også bærer af en historie, som<br />
giver muligheder, som også bør medtages i den fremtidige byudvikling<br />
og kan i sig selv blive en fantastisk legeplads for børn<br />
og voksne.<br />
I den videre byudviklingsproces, efter der er skabt klarhed<br />
for den fremtidige udvikling af de tunge fabriksområder langs<br />
Sønderbro og Østre Alle, kan der også bygges nye boligområder.<br />
Området kunne være velegnet for centralt beliggende familieboliger,<br />
der kunne være et godt alternativ, til en udflytning til<br />
forstæderne og oplandsbyerne.<br />
Identitetsskabende elementer i nye byparker<br />
»Småparceller« med nye funktioner i den gamle struktur<br />
Den grønne kontrast<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
13
Hos FLS ser vi gode perspektiver i at inddrage mange forskellige<br />
synspunkter og ideer som grundlag for planlægningen<br />
af <strong>Eternitten</strong>s fremtid. Jeg er meget glad for at ArkitekturForum<br />
har valgt <strong>Eternitten</strong> som emne for sit første store arrangement,<br />
og ser frem til en god dialog både på dagen og i de kommende<br />
måneder.<br />
Med sin størrelse og beliggenhed i byen påkalder <strong>Eternitten</strong><br />
sig stor interesse fra offentligheden, og som ejer har FLS en<br />
central rolle i planlægningen. Derfor vil jeg nævne, hvordan FLS<br />
søger at udfylde denne rolle på en seriøs måde.<br />
Man hører nogle gange, at FLS’ interesser er i modstrid med<br />
borgernes interesser, men sådan forholder det sig ikke. Det er<br />
rigtigt, at vi skal sælge til en god pris – FLS har en legitim interesse<br />
i at tænke på pengene, men det skal også fremhæves at<br />
FLS har ejerens interesser - ikke developerens interesse.<br />
<strong>Eternitten</strong> er på størrelse med <strong>Aalborg</strong> bymidte, og hvis<br />
de første bygninger kommer til at skade området, vil det også<br />
skade de næste jordstykker, man sælger – for hvem vil bo ved<br />
siden af en kedelig nabo?<br />
Mht. hvordan vi griber opgaven an, har vi fra starten valgt at<br />
gøre det i åbenhed og samarbejde med kommunen, og det har<br />
været en god og positiv oplevelse. Desuden har vi valgt at gøre<br />
et grundigt forarbejde for at afsøge rammerne for, hvad der er<br />
fysisk og praktisk mulighed for at bruge <strong>Eternitten</strong> til. Det gælder<br />
fx trafikale forhold, spildevand samt spørgsmål om trafikstøj<br />
og jordforurening.<br />
Så nu gælder det oplægget til planlægningen og Arkitektur-<br />
Forum skal have stor tak for at samle et forum af interesserede<br />
deltagere til en spændende dag.<br />
14 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong>
Introduktion<br />
Lars Nielsen /// FLS / Real Estate<br />
Eternitgrunden - potentialer og udfordringer<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
15
Konferencen i dag handler om, hvordan og på hvilken<br />
måde, vi bevarer den fysiske og arkitektoniske arv i de gamle<br />
industriområder. Hvilke bygninger og produktionsanlæg er bevarings-<br />
eller ligefrem fredningsværdige? Hvilke strukturer skal<br />
vi bevare? Hvordan genbruger og fornyr vi områderne? Hvem<br />
betaler? Og hvad er behovet og potientialet?<br />
Det er kildne spørgsmål, fordi mange interesser er involveret.<br />
Grundejerne vil gerne presse den sidste profit ud af området.<br />
Høj udnyttelse og kommunal medfinansiering er vigtige<br />
midler i den sammenhæng. <strong>Kommune</strong>n vil gerne skabe et attraktivt<br />
område –fadæserne mellem broerne, Kennedyarkaden<br />
og i fortiden flere projekter, skal ikke gentages.<br />
Bevaringsinteresserne er ikke entydige, hvor går grænsen<br />
mellem bevarings- og nedrivningsværdigt? Og skal den ligge<br />
det samme sted i alle områderne? Hvis <strong>Eternitten</strong> vurderes efter<br />
de samme kriterier som spritfabrikken, er det ikke sikkert, at<br />
der skal lades ret meget - om noget – tilbage.<br />
Siloer skaber fascinerende effekter<br />
16 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
I forbindelse med den nyligt afholdte konkurrence om <strong>Eternitten</strong>s<br />
fremtid, har kommunen givet et bud på bevaringsværdierne<br />
i området. Den vurdering kan i høj grad diskuteres, især<br />
hvis man i vurderingen inddrager de nødvendige renoveringsomkostninger.<br />
<strong>Kommune</strong>ns vurdering ligger på bordene.<br />
Jeg vil i dag gerne bede jer om både at tage de visionære og<br />
de pedantiske briller på. Se den store vision! Men prøv også at<br />
være realistisk og udpeg grænserne for, hvad der kan lade sig<br />
gøre på <strong>Eternitten</strong> og i <strong>Aalborg</strong>! Kort sagt er håbet, at I bruger<br />
hele paletten af mål og midler, og at I bruger både gasblusset<br />
og syrebadet.<br />
Og husk så lige på, at vi i <strong>Aalborg</strong> allerede med stor succes<br />
har omdannet adskillige gamle industriområder til velfungerende<br />
og integrerede dele af byen, Obels fabrikker til universitet,<br />
Margarinefabrikken til kontorer og detailhandel, Urban til kontorer<br />
osv. Men se også på, hvordan man har gjort det andre steder<br />
i verden. Tyskerne er dygtige til denne her disciplin og ikke<br />
kun i Ruhr-området, men også mange andre steder i Tyskland.
Introduktion<br />
Eksempler på nyanvendelse<br />
af gamle industriområder<br />
i Danmark og Tyskland<br />
Niels Hurup /// Sven Allan Jensen as<br />
Medienhafen Düsseldorf og Papirfabrikken Silkeborg<br />
På den gamle sporvognsfabrik Falkenried i Hamborg er der<br />
bygget en ny bydel med blandede funktioner<br />
Historisk udvikling af <strong>Eternitten</strong><br />
1944 1954<br />
1965<br />
1974<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
17
Følgende er referat fra gruppe 1, og det skal ses som brudstykker<br />
af diskussionerne fra workshoppen, hvor de vigtigste<br />
pointer og emner er medtaget:<br />
Indgangsvinklen til området var at se på industriens rolle i<br />
fremtiden. Det er vigtigt at huske, at der er også negative sider<br />
forbundet med bevaringen, og ikke alle har gode minder omkring<br />
Eternitfabrikken, og hvad den står og har stået for.<br />
Strategien er blandet byliv. Dermed skal det hverken være et<br />
rent bolig- eller erhvervsområde, idet det er ønsket at sikre et<br />
vist byliv og aktivitetsniveau på forskellige tider af døgnet.<br />
18 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
Et andet generelt spørgsmål, som blev diskuteret i gruppen<br />
var, hvad vi lige nu kan gøre for at få en generator til at sætte<br />
området i gang. Inddeling i 3 faser/stadier: nu (hvor der mangler<br />
generatorer – kaotisk overgangssituation), mellem (afvikling og<br />
formentlig nedrivning af industribygninger) og langsigtet strategi<br />
(hvordan området skal se ud i fremtiden).<br />
En måde, hurtigt at få liv på grunden kunne være, at FLS<br />
havde billige lejemål, som folk hurtigt kunne komme ind i – og<br />
samtidig ud af, hvis forretningen er dårlig. Denne fleksibilitet<br />
vil forhåbentlig bidrage til at en masse iværksættere vil komme<br />
– vil det medføre et kreativt miljø, som kan blive <strong>Eternitten</strong>s nye<br />
brand/kendetegn?<br />
<strong>Eternitten</strong> er en mulighed for at manifestere en ny identitet.<br />
Tiltrække kreativ klasse. Etablering af et iværksætter-miljø.
Gruppearbejde<br />
Adrian Carter*<br />
Eva Møller Sørensen<br />
Leif Heinzl<br />
Desuden skal arbejdes med områdets opkobling til den<br />
øvrige kontekst. Der skal ske noget med de tilstødende zoners<br />
opfattelse af <strong>Eternitten</strong>, så det bliver til en del af aalborgensernes<br />
mentale <strong>Aalborg</strong>kort – frem for at opfatte grunden som et<br />
lukket, indhegnet og utilgængeligt areal. De skal føle, at det er<br />
et område, man må bruge. Området skal afgiftes – både i fysisk<br />
og mental forstand! For at ændre denne holdning skal der være<br />
dialog med byen.<br />
Spørgsmål om kvalitet og ægthed ved bevaring er desuden<br />
et emne, som blev diskuteret. Høj kulturel balance er ønskelig.<br />
Landskabet – måske et samlet landskabeligt greb - kan være<br />
Allan Højgaard Jensen<br />
Tinna Rita Engqvist Andersen<br />
Ole Knudsen<br />
Gruppe > 01 /// Anvendelse, Markedsføring, Kulturhistorien<br />
det redskab, som kan skabe interesse omkring grunden og få<br />
folk til at flytte dertil. Desuden skal være en balance mellem<br />
kulturelle aktiviteter samt bolig og erhverv.<br />
Det er en fordel, at området ikke skal behandles ud fra arkitektonisk<br />
baggrund, idet mange af bygningerne som sådan ikke<br />
hører ind under traditionelle bevaringsværdige bygninger. (- i<br />
modsætning til bl.a. meget havneindustri)<br />
Når området skal ’sættes i gang’ er det så nødvendigt med<br />
’livrem og seler’? Hvor meget skal sikres for at offentligheden<br />
må komme ind? Vil og skal de få en oplevelse af det autentiske<br />
industrimiljø, og vil det inkludere ’farlige’ steder e.a.?<br />
Patchwork som fremtidig organisering af området<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
19
Miljø, landskab, anvendelse<br />
Generelt blev der snakket om programmer i området, og<br />
hvordan de forskellige volumener kunne udnyttes. Det var dermed<br />
mest anvendelsesspørgsmålet, der blev taget stilling til.<br />
Cementfabrikken<br />
Størstedelen af gruppen mente, at cementfabrikken skulle<br />
bevares, dog var der nogle, der ikke mente, at der var økonomisk<br />
rentabelt. Der blev snakket en hel del om at lave et lokalhistorisk<br />
arkiv i den gamle cementfabrik, hvor de specielle ovne<br />
står. Hvis den gamle cementfabrik bevares, skal andre højder<br />
ikke overstige dette område. Hovedprogrammet i området blev<br />
et iværksættermiljø indenfor kreative/håndværksmæssige fag.<br />
Der skulle oprettes diverse værksteder til brug for offentligheden.<br />
Dette blev tænkt placeret i den gamle cementfabrik.<br />
20 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
Lagerhallen<br />
Lagerhallen skal bevares. Den kunne eventuelt bruges til<br />
forskellige indendørs sportsaktiviteter. Der blev bl.a. nævnt<br />
fodbold, beachball og spacesport (fremtidsscenarie). Hallen<br />
kunne også bruges til fællesværksteder. En anden idé til brug<br />
af lagerhallen var at lave en basar og eventuelt et grønttorv om<br />
vinteren.<br />
Kridtgraven<br />
Der kom forskellige forslag frem til hvad/hvordan kridtgraven<br />
skulle bruges. En ide var at fylde hele kridtgraven op med jord,<br />
så den oprindelige bakke blev genskabt. Et andet forslag var at<br />
bruge den til amfiteater og eventuelt overdækket. Herefter kom<br />
en idé med at overdække kridtgraven med et drivhus, så det<br />
specielle kalkmiljø kunne bruges til at skabe et unikt miljø, da<br />
der så ville dannes grobund for, at nogle specielle planter kunne<br />
leve der.<br />
Miljø<br />
En del af området omdannes til grønt område. Man kan begrønne<br />
tagene, dvs. lade græs og stenurter gro på tagene, så<br />
der dannes en grøn sammenhæng til vandbakken.<br />
Div.<br />
Åben vandløb gennem området. I den forbindelse kunne<br />
man lave en vandlegepark (eksempel fra Silkeborg)<br />
Vision: Den gamle cementfabrik bevares > anvendelse<br />
»kreativ landsby« > værksteder til kunstnere, iværksættere, forskere,<br />
erhverv
Gruppearbejde<br />
Palle Hurwitz*<br />
Torben Søgaard<br />
Mogens Husted Kristensen<br />
Lars Pedersen<br />
Jørgen Vineke Pedersen<br />
Jørgen Løgstrup<br />
Lars Egelund<br />
Gruppe > 02 /// Miljø, Landskab, Anvendelse<br />
Elementer: nedrive shettagshaller, i stedet bypark i sammenhæng<br />
med vandbakken > Boligbebyggelse nederst mod<br />
syd-øst.<br />
Delmål > nedrive mod Østre Allé, bevare farveri-hallen,<br />
udvikle nye sportsgrene > Der efterlyses etablering af kreativt<br />
miljø kombineret med småerhverv, kunstneriske værksteder til<br />
plast, træ, metal > Stedet giver mulighed for at arbejde med<br />
dynamisk vandløb<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
21
Analyse<br />
Fra en ejendomsmæglers synspunkt: Området skal afsættes på<br />
et tidspunkt. I øjeblikket er der fokus på bebyggelser i havneområde<br />
og flere andre steder i byen, men der er simpelthen ikke nok aftagere<br />
til meget mere byggeri. Der er nødt til at ske en prioritering,<br />
så markedet ikke mættes. Potetialerne for området er placeringen<br />
2 km fra Nytorv (altså i midtbyen) og variation i landskabet (højdeforskel).<br />
Det er desuden muligt at skabe nogle unikke boliger med<br />
god udsigt på skrænterne, lave en overgang med kontor, erhverv<br />
og institutioner for at ende med retail mod Østre Allé nord i området.<br />
Hvis området opdeles til forskellige aftagere, er det vigtigt<br />
med en overordnet helhed i planlægningen. Der skal flere programmer<br />
rettet mod flere grupper, et mix, ind for at fylde området.<br />
Skrækeksemplet er Kennedyarkaden og de nye bebyggelser<br />
Mellem Broerne, der er bygget for tæt.<br />
Forurening: Asbestdepotet er ikke et miljøproblem, det forsegles<br />
i jorden og kan ikke sive i grundvandet. Der er hotspots på området<br />
hvor man skal være særlig opmærksom på forhold med forurening,<br />
det viser sig dog ved undersøgelser, at de fleste ikke er et problem.<br />
Det store problem er hallerne bygget i asbestholdige materialer, da<br />
de er meget dyre at fjerne. Asbesten er et sort kapitel i <strong>Aalborg</strong>s<br />
historie.<br />
De store haller er i meget dårlig stand, men kan midlertidigt bruges<br />
pga. de store arealer og specielle rumoplevelser med tagkonstruktionen.<br />
De takkkede tage er et ikon for industrien.<br />
Logistikken er god til området pga. de store veje, der dog er meget<br />
trafikerede. Trafik og støj på området kan være et problem. Der<br />
er lavet en undersøgelse af COWI for kommunen. Området skal<br />
ikke deles af en forbindelsesvej, men holdes som et helt område.<br />
En stor vej er en barriere.<br />
22 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
Genanvendelse:<br />
Tilgængelighed er vigtig, man må åbne op, så man kan se de<br />
smukke strukturer i området. Man kan vælge strategiske punkter,<br />
bygninger, forløb mm af stor værdi i fht. Kultur, historie og genanvendelse.<br />
En developer vil helst have en tom grund, men placering<br />
og logistik er vigtigt, hvilket dog er opfyldt her på grunden. Der er<br />
nogen, der er nødt til at investere i de gamle bygninger, der skal<br />
bevares, for at det hele kan sættes i gang. Som udgangspunkt er<br />
det ikke »in« at bevare, men det bliver det.<br />
Områdets grænser: Håndværkerkvarter, boligkvarterer. Man skal<br />
have hegnet væk både fysisk og psykisk. Man kan åbne op og<br />
skabe opmærksomhed om området og derved forhøje værdien.<br />
Er bevaring romantik? Det kræver gode argumenter at bevare,<br />
da Danmark er et ungt industriland i fht. England og Tyskland, der<br />
har et helt andet forhold til deres industrihistorie. Boligerne omkring<br />
området kom pga. industrien. <strong>Aalborg</strong> er præget af industrien-<br />
stor koncentration i byen. Bevaring kan være musealt (mange<br />
bygninger ligner nærmest katedraler), men det handler i høj grad<br />
også om genanvendelse. Industrien kan være vartegn, landmarks,<br />
hvis de f.eks har en arkitektonisk værdi. Det er vigtigt at bevare<br />
nogle af de skift, der er mellem intime og åbne rum i området.<br />
Brug: B&W fabrikken i KBH. Kreative programmer der kunne opholde<br />
sig der midlertidigt. Liv og dynamik. Man kan leje ud til brug.<br />
Man kan tale om brug i stedet for bevaring. Der skal skabes fysiske<br />
og mentale forbindelser til hele byen<br />
Strategi:<br />
Der laves en plan for, hvilke bygninger der ønskes bevaret. Disse<br />
markeres som højtprioriterede, deles resten af bygningerne op<br />
efter hvilke potentialer de indeholder. Nogle bygninger kan måske<br />
bruges i 5 år før de fjernes , nogle i 10 år osv. Der laves en plan<br />
over, hvilke bygninger der først kan rives ned eller ændres, og<br />
hvilke der ikke må røres ved. Som udgangspunkt fjernes ingen<br />
bygninger. Det er vigtigt at sikre bevaringen af de højprioriterede<br />
bygninger gennem en lokalplan.<br />
Klassificering- arkitektonisk, kulturhistorisk, struktur, arealer,<br />
hotspots<br />
Forslag:<br />
A - urban, tæt, aktivt, kompleks, eksisterende bygninger<br />
I midten af området dannes et centrum, hvor koncentrationen<br />
Klassificering af bygningsmasse i forhold til bevaringsværdi
Gruppearbejde<br />
Thomas Birket-Smith*<br />
Peter Mandal Hansen<br />
Poul Nielsen<br />
Steen Royberg<br />
af bevaringsværdige bygninger er høj. Her skal også gadeforløb og<br />
rumdannelser bevares i nogen udstrækning. Især ved den gamle<br />
cementfabrik. Der foreslås bl.a. aktiviteter for hele familien, offentlige<br />
tilbud, bolig og handel i dette område. Teknovision, eksperimentarium,<br />
universitarium og meget mere. Dette omåde deler hele<br />
eternitgrunden op i en intimdel mod nord og en åben del mod syd<br />
B - handel, retail, bevaring af struktur<br />
Mod nord planlægges et retailområde, hvor de gamle hallers<br />
strukturer bevares i det nye byggeri. Der planlægges parkering på<br />
taget af bygningerne. Dog skal der være regulering med byggeriet,<br />
da dette også er ansigtet udadtil, til byen. Dette område er primært<br />
til retail.<br />
C - alternativ udnyttelse af arealer, haller, sport<br />
Området ved de eksisterende haller kan bruges til sportsaktiviteter.<br />
Der er mange gode overdækkede kvadratmeter til tennis,<br />
skateboard mm. Der kan dannes en offentllig plads med plads til<br />
Jens Brandt<br />
Lars Egelund<br />
Mario Hesse<br />
Gruppe > 03 /// Byarkitektur, Genanvendelse, Kulturhistorien<br />
larm- alt det der ikke er plads til inde i midtbyen. Man kunne evt.<br />
fjerne facaderne af bygningen og kun lade taget stå. Hvad mon der<br />
så ville ske? Brugen af hallerne kunne være midlertidig og skifte i<br />
løbet af dage, uger, måneder eller år. Det kan på den måde optage<br />
byens behov.<br />
D - grønt, aktivitet, event<br />
Mod syd i »lommen« kan planlægges et grønt område, der<br />
kobles med Vandbakken. Der skal være aktivitet i området f.eks.<br />
amfiteater, åben scene, sport osv. Plads til musik og kulturelle<br />
formål. Der er meget skygge på området om vinteren - kunne evt,<br />
også bruges til vintersport eller lign. Skifter program mellem sommer<br />
og vinter.<br />
E - bolig<br />
Område mod sydvest ved skrænterne tænkes forskellige typer<br />
af boliger. Dog ligger kulturhistorien også i landskabet.<br />
Områdets disponering<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
23
Gudrun: Det er vigtigt at fortælle historien om, hvad der er sket<br />
her og bevare energien i landskabet.<br />
Rikke: Vandbakken som offentligt tilgængeligt område, og tilgængeligheden<br />
bør tænkes ind i det.<br />
Lars: Det bebygelsesmæssige klar fra starten. Sammenhængen<br />
med omgivelserne.<br />
Gudrun. Vigtigt at få noget grønt for beboelseområderne.<br />
Mogens: Der er kun Sønderbroskolen som er lukket med hegn<br />
og Østre Anlæg, der benyttes i meget høj grad og er af stor<br />
kvalitet. Der er langt til sportsaktiviteter. De haller, der er, er<br />
booket op af en masse foreninger. Boldbaner eller områder<br />
med luft omkring er der langt til.<br />
Rikke: Hvilken historie er det, man vil fortælle? Skal svares på,<br />
før man begynder at se på de enkelte bygninger.<br />
Gudrun: Hvilke behov er der?<br />
Oase-karakter i bunden af kridtgraven og action mod Sohngårdsholmsvej<br />
24 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
Historier der skal fortælles:<br />
Tilgængelighed - fysiske sammenhænge til byens andre<br />
grønne områder, trafik<br />
Landskab - Hvilke elementer der er vigtige at bevare, Bevaring<br />
af det rå landskab ;;; Landskabet tænkes ikke isoleret,<br />
men afhænger også af, hvad der sker mht. bebyggelsen –evt.<br />
tættere bebyggelse i den nordlige del ;;; Valget er at friholde et<br />
grønt landskab på den sydlige del og laver en tættere bebyggelse<br />
i syd.<br />
Tilgængelighed:<br />
Bevægelse mellem Øgade kvarteret og grunden er besværlig,<br />
der skal ske noget med krydset ved Sohngårdsholmsvej<br />
og Østre Allé. Der er adgangsvej fra Sønderbro ved jernbanesporet,<br />
det er også ejet af FLS, to venstre svingsbaner og to<br />
højresvingsbaner, samme sted hvor det vil være ideelt at lave<br />
en grøn forbindelse. Adgangsvej midt for ved Østre Alle. Den<br />
eksisterende skal flyttes af hensyn til evt. øget trafik). Fra Sohngårdsholmsvej<br />
kan der laves en adgangsvej efter Biblioteksbygningen,<br />
og der er mulighed for en ved krydset ved Blegkilde,<br />
hvor der kan føres veje langs og ned ad skrænterne.
Gruppearbejde<br />
Gitte Vestergaard Jørgensen*<br />
Gudrun Schack Østergaard<br />
Rikke Geertsen<br />
Der er mange barrierer for at komme ind i området for cyklister<br />
og gående, så der skal være mulighed for at parkere sin<br />
bil der og så færdes internt i området. Der bør være parkeringspladser<br />
med tilgængelighed til den grønne del af området. Evt.<br />
tunnel under vejen for dem der kommer fra de grønne områder<br />
ved golfparken. Evt. en bro fra toppen af vandbakken til Blegkilde.<br />
Funktioner:<br />
> Sports og fritidsaktiviteter, oplevelser,<br />
> Sammenhæng med de grønne områder.<br />
> Tilgængelighed, forbindelser udadtil<br />
> Rekreative programmer<br />
> Svømmehal<br />
> Sportshaller(for lokalsamfundet),<br />
De to nyeste haller kan bruges i en overgangsperiode, hvor<br />
evt. sport eller andre funktioner kan tage plads og forbedre<br />
områdets profil, mens resten af området udvikles og i og med<br />
at der så sker noget på området være med til at sætte gang i<br />
udviklingen. (Færdigvarelageret og adm. og laboratoriebygn. Er<br />
foreløbigt blivende funktioner.) Færdigvarelageret er en bygning<br />
der står som en mur, hvor der ellers skulle være en flot indgang<br />
til <strong>Aalborg</strong>, derfor bør der arbejdes med dennes facade, så længe<br />
at den bevares så bygningen kan åbne mere op. Vandbakken<br />
er en integreret del af den landskabelige del som også omfatter<br />
hele det sydlige skræntområde. Bevaringen af landskabet<br />
er også med til at fortælle stedets kulturhistorie. Hvis der skal<br />
bygges i den sydlige del så skal det være på skrænten ved<br />
Sohngårdsholmsvej, som er sydvest vendt. Lav bebyggelse.<br />
Udpegning af felter og tilgænglighed<br />
Lars Overvad Nielsen<br />
Mogens B. Andersen<br />
Lars Egelund<br />
Gruppe > 04 /// Landskabet, Det grønne, Tilgængelighed<br />
Funktioner i Landskabet (brainstorm):<br />
> Attraktioner<br />
> Aktiv park: action, adrenalin, armgang henover slugten, svævebane,<br />
en naturlegeplads for voksne (Skal brande <strong>Aalborg</strong><br />
som en rå by, turist attraktion)<br />
> Ro, vand, meditation, forsinkelsesbassiner som skøjtebaner.<br />
> Tilgroningsområde, beplantning, man kan lade området stå!<br />
Evt. skabe kontraster ved at lave et decideret planlægt parkanlæg<br />
i en lille del aaf det og så lade resten stå.<br />
> Aktiviteter for børn.<br />
> Udendørs svømmeanlæg.<br />
> Kropslig BEVÆGELSE er et nøgleord<br />
> Blomster er for pænt til et så råt område.<br />
> Skulpturer noget der fylder noget.<br />
> Evt. open air monumental industrihistorisk udstilling.<br />
> Industriskulpturer<br />
> Ex. Duisburg nord: der er lavet legeplads i nogen af bygningerne<br />
> Man kunne bruge elementer af bygningerne en legeplads<br />
ude i landskabet…<br />
> Landskabet er meget bearbejdet, men virker uberørt.<br />
> Måske skal det ikke være industrielementer der bruges i<br />
landskabet, men noget andet og så er det selve grunden der<br />
skaber forbindelsen til historien.<br />
> Amfiteater, men vil det blive brugt i vores klima!<br />
> En rolig oase.<br />
> Event baserede begivenheder.<br />
> Udendørs eksperimentarium, hvor man ledes rundt.<br />
> Evt. en historiefortælling, hvor man ledes rundt.<br />
> Der behøver måske ikke være nogen bestemte programmer,<br />
i og med at det er et forbindelsesled mellem flere stier og<br />
området er spændende i forvejen.<br />
> Der er dog også mange muligheder for at bruge den.<br />
> Rulleskøjteskier, Skøjtebane, Skaterbane, Cykelstier.<br />
> Solbadning<br />
> IKKE alm. Bypark<br />
> Synliggørelse via Sohngårdsholmsvej.<br />
> Arbejde med terrasserne i terrænet for at skabe et endnu<br />
mere spændende område. Terræn bearbejdning. Udnyttelse<br />
af landskabet<br />
> Der skal være noget at samles om, plateauerne kan evt.<br />
bruges.<br />
> Økologisk landsby ( anderledes bebyggelser)<br />
> (Kan disse funktioner evt. også være styrende for resten af<br />
området???)<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
25
Den indledende diskussion omkring eternittens fremtid bød<br />
på mange forskellige forslag til fremtidige aktiviteter heriblandt<br />
basar, badeanstalt, iværksætter firmaer og gøre plads til subkulturer<br />
med potentiale til at bibringe kvalitet til området. Ønsket<br />
om et område med rum til forskelligheder og et mix af forskellige<br />
aktiviteter var gennemgående for formiddagens diskussion.<br />
Christiania i en pænere udgave var et af billederne på det<br />
nye miljø, der kunne skabes på <strong>Eternitten</strong>, med Christiania<br />
menes der et ikke friseret/traditionelt planlagt område, men i<br />
stedet et område, som bygger videre på de karaktertræk, der<br />
findes på Eternitgrunden i dag. En diffus og rå karakter, med<br />
potentiale til at tiltrække kreativt mindede folk, hvilket bl.a.<br />
er sket på Sydhavnen i KBH. Ideen er ligeledes at etablere et<br />
åbent område med minimalt lovgivningsmæssige indgreb, således<br />
at området får lov til at blomstre frit. Dilemmaet var dog<br />
at det derved muliggjorde at investorer kunne opkøbe grunden<br />
i mindre bider, og overså grunden med parcelhuse, hvilket ikke<br />
ville kunne bidrage med kvalitet til <strong>Aalborg</strong> som helhed. For at<br />
undgå at investorer eliminerer potentialerne var der et forslag<br />
om, at kommunen kunne opkøbe grunden og leje lokalerne ud<br />
til midlertidige formål, eller etablere et rekreativt område. Men<br />
med henvisninger til områder, hvor kommunen tidligere er gået<br />
ind og været en aktiv aktør i planlægningen, blev det nedstemt<br />
med argumentationen om at kommunen ikke havde formået at<br />
skabe succes i de pågældende områder (bl.a. ved havnefronten).<br />
26 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
Selvbærende kreativt<br />
kvarter<br />
Generelt var holdningen til bevaring af de gamle industribygninger,<br />
at de eller strukturerne i området skulle bevares, for at<br />
vidne om <strong>Aalborg</strong>s historie som industri by.<br />
<strong>Aalborg</strong> er ligeledes i en de-industrialiserings fase, hvor nye<br />
erhverv er påkrævet for at undgå en stigende arbejdsløshed og<br />
affolkning af byen. Derfor er det vigtig at <strong>Aalborg</strong> kan tiltrække<br />
den kreative klasse, som kan skabe mulighed for ny vækst i<br />
byen. Ved at iscenesætte eternitten som et åbent, alternativt<br />
miljø, med rum til eksperimenter er det muligt at tiltrække den<br />
kreative klasse. Mht. de-industrialiseringen og den deraf kommende<br />
lavvækst i boliger og erhverv er eternitten ikke specielt<br />
attraktiv i forhold til salg, derimod kunne man ved at åbne<br />
området op for borgerne, skabe gennemgang i området ved<br />
etablering af cykelsti fra midtbyen til universitet gøre borgerne<br />
bevidste om områdets skønhed og muligheder. Bygningerne<br />
kunne lejes billigt ud til forskellige foreninger, og folk med lyst<br />
til at skabe midlertidige aktiviteter og installationer i området.<br />
Derfor opfordres F.L.S. til at beholde hele grunden i en periode<br />
på fem år, hvor det lige økonomisk skal køre rundt ved at leje<br />
nogle af bygningerne ud, resten skal stå til fri afbenyttelse af<br />
borgerne.<br />
Hegnet fjernes for at signalere at området er åbnet for alle.<br />
For at sikre at der bliver genereret aktivitet i området udvalgte<br />
projektgruppen fem punkter på grunden, hvor der blev indlagt<br />
aktiviteter, som grill anlæg med bænke, skater bane etc. Tanken<br />
er at disse punkter, via den aktivitet de skaber, har potentiale<br />
til at tiltrække andre aktiviteter. Derved skabes der basis for et<br />
attraktivt alternativt offentligt rum skabt ud fra naturlige forefindende<br />
behov. Nye erhverv kan ligeledes blomstre op pga. billige<br />
opstartsomkostninger, med tanke på den billige leje F.L.S.<br />
skulle kræve i opstartsfasen.
Gruppearbejde<br />
Anne Iversen Hansen*<br />
Peter Strøyberg<br />
Hans Kiib<br />
Gruppe > 05 /// Kunsten, Markedsføring, Kulturhistorien<br />
Berlinmurs - event!<br />
Strategie: 6 Atombomber<br />
Interferens - området gror!<br />
Lars Pedersen<br />
Thina Wallin<br />
Jes Severinsen<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
27
Indledningsvis i runde NR. 1 ...<br />
... blev der diskuteret for og imod bevaring, hvor det indledende<br />
forslag om at det enten skulle ses som et stykke exceptionelt<br />
kulturhistorie, hvor direktøren boede på grunden, eller<br />
at acceptere at der sker forandringer hele tiden og derfor rydde<br />
det hele, så det står som et jomfrueligt område.<br />
Derefter var synspunkterne for bevaring, bl.a. ting som:<br />
> Amtet har peget på Eternitgrunden og Portland som to bevaringsværdige<br />
industrigrunde i <strong>Aalborg</strong>.<br />
> Hvis noget skal bevares skulle det være et stykke helhed,<br />
hvorfor den gamle cementfabrik kunne være oplagt.<br />
> Den gamle industrihistorie kunne bruges til at skabe nye<br />
arbejdspladser. Som i Ruhr distriktet hvor man har lagt fordommene<br />
omkring industri væk og set nye muligheder og<br />
potentialer.<br />
> Det er et centralt beliggende industriområde, som har haft<br />
stor indflydelse på byens udvikling og i kraft af at den kun<br />
ganske nyligt er stoppet med produktion, står den stadig<br />
stærkt i manges bevidsthed. Den har også et godt omdømme<br />
blandt borgere.<br />
28 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
Argumenter imod bevaring:<br />
> Bygningerne er bare standard industribygninger.<br />
> Bygningerne kræver meget vedligeholdelse, store vedligeholdelses<br />
udgifter<br />
> At kigge på fabrikken ikke kun positiv side, men også en fabrik<br />
med etiske og miljømæssige problemer.<br />
> Bygningerne er bygget som ramme for produktionsanlæg og<br />
er derfor bygget til andre formål end mennesker.<br />
> Omkostninger – hvad kan fås ud af helheden?<br />
> Produktions anlægget/maskinerne kunne bevares som museumsgenstande,<br />
da folk har ikke lyst til at kigge på fabriksanlæg<br />
> At bevare noget giver mange bindinger for fremtiden.<br />
Hvad kunne være et bevaringsgrundlag?<br />
Et spørgsmål om hvilken historie som skal fortælles – der<br />
er mange lag. Flere måder at bevare på, ikke kun bygninger,<br />
man kunne også bevare strukturer/mønstre. Det karakteristiske<br />
derude er det menneskeskabte landskab. Landskabet er det<br />
Strukturer som bevares
Gruppearbejde<br />
Jørgen Elsøe-Jensen*<br />
Jacob Blegvad<br />
Maj Bjerre Dalsgaard<br />
Kim Jacobsen<br />
unikke for <strong>Aalborg</strong>. (Aldo Rossi betragter Landskab, Monumenter,<br />
Bygninger, Mennesker med hver sin længde livscyklus, hvor<br />
landskabet har den længste.)<br />
Det er også op og ned i samfundet, hvor meget historien<br />
betyder for mennesker. Bevarer man bedst ved at lade det stå<br />
og forfalde, eller bevarer man bedst ved at infiltrere med nyt og<br />
dermed skabe kontraster? Bevare i forhold til specielle idéer,<br />
hvis der umiddelbart forelå en mulighed eller oplagt idé til anvendelse?<br />
Bevare i forhold til forskellige formål; karakteristisk,<br />
æstetisk, anvendelse? Det væsentlige er at åbne grunden op til<br />
byen, da den har været meget lukket.<br />
Runde NR. 2 ...<br />
...fortsatte egentlig på den forrige diskussion, med mange<br />
af de samme emner. Dog blev der også diskuteret emner som<br />
hvorledes man kan »holde på hjernerne« i <strong>Aalborg</strong>…<br />
> hvis niveauet på eternit grunden er højt, løftes niveauet<br />
rundt om<br />
Jan W.Hansen<br />
Mai Langeland<br />
Knud Tranholm<br />
Gruppe > 06 /// Kulturhistorien, Genanvendelse, Tilgængeligheden<br />
> man kunne braklægge det<br />
> man kunne lade en pænere del af håndværkerkvarteret indtage<br />
en del af det til at finansiere resten<br />
> se det mere procesorienteret og bruge området til på længere<br />
sigt at skabe økonomisk vækst, ved at lade funktioner<br />
som Dreamhouse og Novi komme til, som ville blive mere<br />
interesseret på en mere favorabel grund<br />
> andre måder at holde på hjernerne kunne være at lade dem<br />
leje sig billigt ind i de eksisterende bygninger<br />
> det specielle ved området skulle være mangfoldighed<br />
…samt hvordan man sikrer et fællesskab.<br />
> børnefamilier gode i området, individuelle men samtidig meget<br />
fokuseret på fællesskab<br />
> man ville få miljøer med kontrastfyldte haver til kridtørkenen<br />
og måske kunne hvert boligområde få en hal til fri afbenyttelse<br />
Overordnet disposition af funktioner<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
29
Indledende diskussionsrunde om bevaring af industriarkitekturen:<br />
Gruppen finder det vigtigt at holde fast på de enkelte byers<br />
identiteter - <strong>Aalborg</strong> ER en industriby, kvægtorvets bevaring kan<br />
dog ses som et eksempel, hvor det mere er følelser, der har<br />
spillet ind. Det er ikke alt, der er værd at bevare, og man skal<br />
passe på ikke for tidligt at bestemme, hvad bygningerne skal<br />
bruges til – men snarere finde de rumlige kvaliteter, der skal<br />
bevares.<br />
…men man kan dog også sige, at det er de store gamle haller,<br />
der er folks billede af området, og man kunne måske bevare<br />
strukturerne, så historien/billedet af området bevares. Folk forbinder<br />
det med noget grimt, noget der har slidt ned på folk, og<br />
der er generelt et negativt billede af området. Hvordan kan man<br />
bevare det alligevel?. Hvordan formidler man det ud, så folk får<br />
et indblik i det, og hele <strong>Aalborg</strong> deltager i debatten. Det er vigtigt<br />
at bruge området til at vise historien – men det kan gøres<br />
på mange måder…det behøver måske ikke at fokusere på den<br />
enkelte bygning, når området arealmæssigt er så stort.<br />
Branding: kan industriarkitekturen bruges til at gøre <strong>Aalborg</strong><br />
interessant? Man skal prøve at gå fordomsfrit til det…men nok<br />
ikke tro, at det kan konkurrere med områder som Ruhr-området.<br />
Det er meget vigtigt, at man gør det, fordi man har en interesse<br />
i området.<br />
Et andet væsentligt punkt er, at <strong>Aalborg</strong> skal finde sit eget<br />
størrelsesforhold sammenlignet med industribyer andre steder.<br />
Det er måske ikke muligt at trække folk til, men dog sørge for,<br />
at dem der kommer i byen får et indtryk af byens karakter og historie.<br />
Det koster penge at lade bygningerne stå, så der vil være<br />
mange interesser i området. Herved kommer man ikke uden<br />
om at diskutere, hvad der skal ske med stedet.<br />
Kriterier for udvælgelse?<br />
Hvordan sikrer man at man tager de rigtige valg? - der må<br />
være noget, som man kan genkende, fx produktionsgang, ikke<br />
noget man udmiddelbart kan genkende – men noget man kan<br />
bruge til at fortælle en historie….åbne øjnene og se hvad der<br />
er særegent…. Er der rum i byrådet til denne diskussion? – ja,<br />
men der mange interesser og hensyn,der skal gå op i en højere<br />
enhed….er jo nogen der ejer det. Skal kommunen købe eller<br />
lade det være privat?<br />
30 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
Vigtigt at en by viser forskellighed….der skal være noget<br />
grimt ind imellem, <strong>Aalborg</strong> er f.eks. en af de første byer i Danmark<br />
med »sky-line«. Områdets beliggenhed – resulterer i en<br />
kolossal politisk bevågenhed, mange interesser i området – dog<br />
mange andre steder i <strong>Aalborg</strong>, hvor der kræves en indsats.<br />
Stemningen – skal der være boliger?<br />
Har set på FLS og andre forslag – men længere er de heller<br />
ikke. Kan betragtes som en investering, et færdigt areal der så<br />
kunne sættes i spil, når behovet opstår – for boligbehovet er<br />
ikke stort i øjeblikket. Behovene ændrer sig … Har jo størrelsen<br />
til at det kunne være et lille minisamfund – mini-Christiania?…<br />
Positivt at man tager diskussionen, før man går i gang. Planmæssigt<br />
kan man sikre, at området skal bruges til bestemte<br />
ting – men ikke sikre, at grunden udstykkes i mindre bidder.<br />
Bedste ville jo være et samlet område med en identitet – ’nitten’,<br />
ville måske forsvinde, hvis områderne blev opkøbt…byrådet<br />
ville nok fastlægge hele områdets anvendelse – men kan i<br />
sidste ende ikke forhindre det. Hvis man vil bevare helheden<br />
– skal man så ikke ret tidligt beslutte, HVAD der skal bevares<br />
– og hvad man VIL med området….have det overordnede billede<br />
før man beslutter at gå i gang. Industrilandskabet – skal<br />
også tages med i betragtningerne….<br />
Hvad skal man? Bevare for enhver pris?<br />
Det offentlige kan give eksempler på at man kan skabe interesse,<br />
inspirere….give input - for at undgå at bevaringsværdige<br />
bygninger rives ned …. Flere og flere får jo også øje på kvaliteterne<br />
, andre værdier der i dag gør sig gældende. Ville tænke<br />
på kvaliteterne i byrummene. Folk er mere interesserede i at bo<br />
med historien … Det offentlige har en forpligtelse for helheden<br />
i omdannelse af de større industriområder…planlægningsmæssigt<br />
med det gode eksempel og viden…<br />
Kunne man se på alternativer? Måske ikke bare traditionelt<br />
bolig og erhverv…. “Kultur by aalborg” – kultur er jo også folkelighed!<br />
<strong>Aalborg</strong> skal passe på ikke at blive for pæn!!, synd at<br />
omdanne den rå havn til noget den ikke er…<strong>Aalborg</strong> er jo en rå,<br />
grim industriby – hvorfor ikke finde de positive potentialer….?
Gruppearbejde<br />
Poleret overflade? Er det det vi vil ha’?<br />
Trine Skammelsen / Sune<br />
Ribergaard Henriksen*<br />
Erik Ravn<br />
Esben Colding Broe<br />
Det er ikke alt, der lader sig planlægge, men man må stå<br />
frem, parat til at gribe ideerne, inden de forsvinder igen. Være<br />
stolt af det man er, være stolt af det, <strong>Aalborg</strong> kan! Nordkraft<br />
frem for musikkens hus!! - man skal ikke forudsætte en bestemt<br />
adfærd – kan ikke planlægge de innovative, kreative<br />
Stisystem gennem området binder sportsfaciliteter sammen<br />
Vibeke Gamst<br />
Anne-Mette Agermark<br />
Kristine Dagnæs-Hansen<br />
Gruppe > 07 /// Byarkitektur, Kultur og idræt, Markedsføring<br />
miljøer – men man kan lade de åbne, potentielle rum stå til fri<br />
afbenyttelse ... Folk der uddannes i byen, søger væk igen, når<br />
de er færdige….byens beliggenhed langt fra Kbh, kunne have<br />
en chance, hvis byen koblede på Århus/trekantsområdet….kun<br />
1 time i bil mellem Århus. Folks opfattelse af afstande og tid<br />
kunne udfordres … Ligger et potentiale i beliggenheden – porten<br />
til byen fra syd og koblingen til motorvejen…<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
31
Industriarkitektur<br />
Eternitfabrikken – i forhold til byen<br />
Kvalitet i Arkitekturen<br />
Initierende problemstillinger<br />
Fascinerende og flot, vi skal foretage en selektiv udvælgelse.<br />
En vurdering og overvejelse vedrørende funktionsanvendelse.<br />
Er <strong>Aalborg</strong> »Industriby nr. 1« eller ej? – hvor meget fylder dette<br />
billede i beboernes bevidsthed? Vi forlader industrisamfundet,<br />
men hvad skal vi have i stedet for? Kan bygningerne bruges til<br />
at fremme en eventuel vækst?<br />
Det drejer sig om en brobygning; om en kombination af<br />
teori og praksis. Hvilke funktioner kan flytte ind for at skabe<br />
den vækst, der er nødvendig? Områdets størrelse giver mulighed<br />
for mange forskellige funktioner. I forhold til økonomisk<br />
styring – har kommunen mulighed for at investere i grunden?<br />
En sådan investering ville skabe mulighed for udarbejdelsen af<br />
en samlet helhedsplan, der kunne sikre en vision for hele området.<br />
Derved ville frasalg og kortsigtede løsninger blive undgået.<br />
Et forpligtende samspil mellem kommune, FLS, beboere og andre<br />
investorer er nødvendigt for at en overordnet planlægning<br />
kan blive succesfuld! Landskabet er en vigtig faktor for hele<br />
området.<br />
En bevaring af bygningerne og en bevaring af landskabet<br />
skal spille sammen – det kommer helt an på den historie man<br />
ønsker at fortælle. En sammenhængende fortælling. Et fokus<br />
på industribygningernes og landskabets potentiale; fortællingen<br />
om fortiden skal fortælles gennem en bevaring. Herudover kan<br />
en tilføjning af nye funktioner bringe de arkitektoniske og landskabelige<br />
strukturer ind i fremtiden.<br />
Det handler om en strategi, der rækker videre end et koncept.<br />
I forhold til rækkefølgen på tiltag – først indtænkes miljøet!<br />
Et ønsket miljø kan sikres gennem en genanvendelse af<br />
eksisterende strukturer.<br />
En langsigtet strategi er vigtig, både tidsperspektivet og fleksibiliteten.<br />
Sådanne langsigtede planer skal være nøje planlagt<br />
i forhold til zoneinddelinger. Inddragelsen af områder kan konfliktere<br />
med et midlertidigt brug, der er blevet en vane. I forhold<br />
til kobling til vores område – En oplagt mulighed med en forbindelse<br />
vest-øst over grunden. Derudover er der mange muligheder<br />
i forhold til koblinger med andre industrifortætningspunkter<br />
32 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
i <strong>Aalborg</strong> som Havnen, Nordkraft osv. Indfaldsvejene kan også<br />
inddrages aktivt – indgang til byen/branding. Tætheden af arkitekturen<br />
– karrebebyggelsen kan udvides ind i området; eller<br />
man kan gentage industri-ikonongrafien.<br />
Et multifunktionelt område/landskab – mulighed for utraditionelle<br />
funktionssammenhænge. Planlægge med interessenterne;<br />
evt. Ikea. Skab en balance mellem punktet og fladen<br />
– i forbindelse med eventuelle høje bygninger. Funktionelt set<br />
– Nedslag med forskellige væksthuse hvor et ældre/kultur/<br />
idrætscenter kunne være et bud på en funktion. Kunne bruge<br />
de gamle bygninger til at huse de offentlige bygninger. I forhold<br />
til boliger kunne de rumme forsamlingshuse. Skal det være en<br />
lokal hemmelighed eller en international turistattraktion? Også<br />
i forhold til målgruppen ... I og for sig er de eksisterende strukturer<br />
for små til at bære i sig selv, nye funktioner må føre historien<br />
videre. En mulighed kunne være en bazar, de eksisterende<br />
haller er ideelle hertil. Der kunne skabes rum til subkulturer i en<br />
begyndende planlægning, potentialet i området ville komme i<br />
fokus ved en sådan brug. Senere skulle mere bæredygtige funktioner<br />
tage over. Forskellige igangsættere, håndværkere og så<br />
videre. Et rummeligt miljø.<br />
Vision<br />
Det handler om miljø – vi ønsker at sikre et fundament, hvor<br />
der umiddelbart kan sikres et miljø der kan bruges med det<br />
samme. Vi sikrer vejsystemet og indlægger et grønt lag, der<br />
kan indeholde et link med retning vest-øst. Derudover bevares<br />
nogle af de eksisterende bygninger, med nye funktioner. De<br />
forskellige funktioner placeres som væksthuse, der til at starte<br />
med kan være af midlertidig karakter men senere hen skal mere<br />
bæredygtige funktioner tage over. Funktioner med et midlertidigt<br />
islæt; subkulturer og iværksættere<br />
Lag:<br />
· det grønne underlag<br />
· vejsystem<br />
· bygninger<br />
Kultur, sundhed og rekreation.
Gruppearbejde<br />
Erik Iversen*<br />
Lea Louise Andersen<br />
Helge Bekke-Hansen<br />
Camilla Holm Christensen<br />
Bo Pehrson<br />
Lotte Rolighed<br />
Gruppe > 08 /// Landskab, Kultur og idræt, Genanvendelse<br />
Trin 1 > oprydning, skramlet væk, også det som sidder<br />
fast på bygninger + bruge bygninger som de er - evt. suppleret<br />
med nye tilbygninger<br />
Trin 2 > etablering af boliger langs Sohngårdsholmsvej<br />
+ park med sport. Vigtigt at bevare det hemmelige skær over<br />
<strong>Eternitten</strong>. Det grønne: fra vildt til kultiveret.<br />
Trin 3 > Eksisterende bygningsmasse (overlevet fra<br />
trin 1) - opdeles i gult: bevaring + blåt: strukturer bevares.<br />
Vigtigt: stedet / bygningerne er ikke et museum.<br />
Enkelte lag og det<br />
»Væksthus i sportskultiveret<br />
landskab«<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
33
I gruppen var der konsensus om at workshoppens output<br />
skulle være en række spørgsmål – at opstille nogle forslag til<br />
debat frem for et færdigt forslag.<br />
Arbejdet blev indledt med en præsentationsrunde. Efterfølgende<br />
startede en brainstorm af ideér og tanker om området.<br />
Kortet blev anvendt som ’tavle’ - et fælles underlag, hvorpå<br />
idéerne blev noteret.<br />
Diskussionen om <strong>Eternitten</strong>s fremtidige udvikling kan deles<br />
i to tråde:<br />
> Selve området, et overordnet forslag, en strategi for den<br />
fremtidige udvikling.<br />
> Specifikke løsninger til udnyttelse at eksisterende bygninger<br />
og landskabet.<br />
Mangfoldig anvendelse:<br />
En overordnet vision for området er at kombinere programmerne<br />
bolig og erhverv, for derigennem at opnå en mangfoldig<br />
anvendelse, skabe liv og aktivitet i den nye bydel. Dette kan<br />
opnås ved at organisere programmerne i enklaver/lommer, der<br />
vil tegne et mønster af fortætninger og spredninger. Herved kan<br />
programmerne gribe ind i, og overlappe hinanden.<br />
Genbrug og fornyelse:<br />
Med hensyn til genanvendelse af eksisterende bygninger<br />
og strukturer, er det vigtigt at der er et formål med bevaringen.<br />
Industristrukturerne skal fungere som »fundament« for en fremtidig<br />
bebyggelse. Bygningsmasserne kan opløses – brydes op,<br />
gennemskæres og bruges til nye formål.<br />
34 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
»En indendørs by« er et forslag til hvordan de eksisterende<br />
bygninger bruges som en skal omkring nye bygninger/<br />
konstruktioner, en form for isolering der muliggør eksperimenterende<br />
arkitektur. Eksempelvis kan et nyt kollegium bestående<br />
at enheder placeres i farverihallen, hvor også en indendørs cykelparkering<br />
og svømmehal kan indrettes. Genanvendelse kan<br />
også ses i forhold til bevaring af eksempelvis eksisterende spor<br />
og aftryk. Disse kan antyde nye stiforløb, pladser o.l.<br />
Infrastruktur<br />
Et vigtigt aspekt for områdets fremtidige udvikling er en<br />
udbygning af de infrastrukturelle forhold, tilgængeligheden til<br />
grunden. Der forslås indkørselsmulighed fra Øster Allé, Sohngårdsholmvej<br />
og Sønderbro. Som en grøn forbindelse gennem<br />
området anvendes de eksisterende veje til et grønt stiforløb,<br />
hvorpå programmer (bygningsmæssige og landskabelige) kan<br />
hægte sig på. Stien skal bevæge sig gennem området i på de<br />
forskellige plateauer, hvorved det karakteristiske landskab bevares<br />
og fremhæves.<br />
Strategien:<br />
En succesfuld udvikling af området over tid, kan understøttes<br />
af en markant branding - en synliggørelse af grunden. Dette<br />
kan opnås ved at eksponere områdets kant gennem en massiv<br />
og markant bebyggelse. Overordnet bør området tænkes<br />
udefra og ind, for på den måde at forhindre en »pizzamodel«,<br />
hvor fyldet er samlet på midten! En defineret kant vil skabe en<br />
markant overgang til grunden.<br />
Omvendt pizzamodel: når omdannelse tænkes indefra, fås som regel en kedelig skorpe - pizzafyldet skal ud mod omverdenen
Gruppearbejde<br />
Bevaring i trin efter trin<br />
Nye måder at bevare på<br />
»Giraffer« i bybilledet<br />
Nicolai Steinø*<br />
Jørgen Hedegaard<br />
Jens Broberg<br />
Grethe Helledi<br />
Birgit Vanghaug<br />
Lene Klitgaard<br />
Martin Heide<br />
Gruppe > 09 /// Anvendelse, Tilgængelighed, Kulturhistorie<br />
Kollegiet i farverihallen<br />
Ny vejforbindelse<br />
Pizzakanten<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
35
Synspunkter fra den opsamlende diskussion<br />
> Vigtigt at bevare dette sted som et levende sted – lad<br />
være med at rive noget ned før det er nødvendigt, bygningerne<br />
kan jo bruges som de.<br />
> Det interessante ved <strong>Eternitten</strong> er industriens anlæg, som<br />
en ekstrem vigtig del af <strong>Aalborg</strong> industri-historie. Forskellige<br />
bevaringsbehov er repræsenteret – lad tiden vise, hvad vi vil<br />
bevare. Identitetsskabende elementer skal måske være en offentlige<br />
opgave at få bevaret (store siloer eksempelvis)<br />
> Er identiteten entydig positiv?<br />
> Unikke rumlige oplevelser – kig godt på bygningerne: mulighed<br />
for at skabe særlig autentisk arkitektur.<br />
> Dilemma: de bygninger, som er mest bevaringsværdige er<br />
mest nedslidte.<br />
> Stor landskabelig bevaringsværdi – det væsentligste i det<br />
lange perspektiv<br />
36 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
> Lav status ej ønskeligt – skal undgås. Et sekretariat skal<br />
sørge for balanceret udvikling<br />
> Haller symboler på vækst / liv. Husk: ny historie bliver<br />
også gammel – udviklingen går hurtigt, vær ikke for hurtig med<br />
at rive ned.<br />
Muligt at stille krav til arkitekturen: ej som havnefronten: opført<br />
over for kort tid, resultatet for ensartet / for kedeligt<br />
> Man kan ikke lave regler for middelmådighed – det vil<br />
være der alligevel.<br />
> Mangfoldighed: Indvandrerne har noget at byde på. Marked<br />
/ bazar (Rosdahl på havnen indskrænker åbningstiden) – en<br />
moske?<br />
> Vigtigt at tiltrække store virksomheder ved bevidst at tiltrække<br />
en bestemt type mennesker.<br />
> Er <strong>Aalborg</strong> mon stor nok til at tiltrække ’the creative<br />
class’?<br />
Mangfoldigheden synes at være enighed om.
Diskussion<br />
Opsamlende diskussion<br />
> Investor ønsker højst mulig udnyttelsesgrad – legitimt.<br />
Særlig kvalitet: rum for at skrige / hvine. Den kvalitet har vi<br />
her – den må ikke forsvinde herfra. Fx: svært med etablering af<br />
et større grønt område – så vil eksisterende kvalitet forsvinde.<br />
Pas på med at gøre det halvt – pas på middelmådigheden.<br />
> Vigtigt at indtænke landskabet.<br />
> Ønskes liv må vi lære af erfaringerne fra ’mellem broerne’,<br />
som er blevet tomt. Nødvendigt at placere attraktioner.<br />
> Synes at være et generelt problem at fylde nye byområder<br />
med liv (lykkedes på Potzdammer Plats).<br />
> Idé: international konkurrence med udgangspunkt i det<br />
landskabelige.<br />
> Området skal have kontakt til omgivelsernes grønne strukturer<br />
> Hvor gør vi af bilerne – til handel, boliger etc.<br />
> Fantastisk idé med Event vedr. nedbrydning af hegnet<br />
– overvejes om det er muligt.<br />
> Idéen med grønne kiler, hvorfor egentlig? (Harerne dør<br />
alligevel når de skal passere Sønderbro….) – En bydel kan i sig<br />
selv udgøre et grønt element.<br />
> Grønne korridorer, vigtige i betydningen grønne forbindelser<br />
fra grønt område til grønt område<br />
> Lad landskabet gro / leve videre som det er – samme tankegang<br />
som at genbruge bygningsmassen<br />
> Ikke nødvendigvis en god idé at begrønne al kalken, ud<br />
fra et bæredygtigt perspektiv er det fx et værdifuldt materiale<br />
(rensende)<br />
> Vigtigt ikke at lægge et lag muld ud over det hele – kvaliteten<br />
skjules. Eksisterende forskellige landskabelige kvaliteter<br />
bevares: vand, skrænter….<br />
> Vi har i <strong>Aalborg</strong> fine eksempler på bevaring af kridtgrave,<br />
hvor den særlige landskabskvalitet er bevaret. Kemira et<br />
eksempel på hvordan vi ikke skal gøre: kun tomhed står tilbage…..<br />
> Når vi taler landskab taler vi måske i virkeligheden om terræn…….<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
37
Forløb og resultat<br />
- arrangørernes betragtninger over arrangementet<br />
Konferencen blev arrangeret af ArkitekturForum. Sekretær<br />
på opgaven var arkitekt Bodil Henningsen og til at bistå var<br />
nedsat en arbejdsgruppe bestående af medlemmer af ArkitekturForums<br />
bestyrelse, og som konsulent Sven Allan Jensen as<br />
ved arkitekt Niels Hurup med skiftende medarbejdere samt ad<br />
hoc forskellige studerende fra Arkitektur & Design på <strong>Aalborg</strong><br />
Universitet.<br />
Der blev lavet en invitation og folder, som blev sent ud til en<br />
række udvalgte personer og organisationer, og der blev annonceret<br />
på ArkitekturForums hjemmeside. Da tilmeldingsfristen<br />
nærmede sig, blev der sent indbydelse og til alle arkitekekter<br />
i DAL’s nordjyllandskreds. Med sekretærer og gruppeledere<br />
endte vi på ca. 90 deltagere. Vi havde regnet med 100, så det<br />
var tilfredsstillende.<br />
Invitationsfolderen beskrev en række temaer, og deltagerne<br />
blev bedt om at prioritere de temaer, de helst ville arbejde med.<br />
Det gjorde langt de fleste, og på den baggrund sammensatte<br />
Bodil og Niels enevældigt grupperne. Vi mener, at der på den<br />
måde blev sammensat nogle ret funktionsduelige grupper. At<br />
de så ikke helt kunne holde sig til temaerne, da gruppearbejdet<br />
gik i gang, er er en anden historie.<br />
Konferencen var planlagt til at vare en dag og målet var:<br />
1. at igangsætte en generel debat om industriarkitekturen i<br />
<strong>Aalborg</strong><br />
2. at få visioner og ideer til hvad der skal ske på <strong>Eternitten</strong><br />
3. at afprøve en ny metode til borgerinddragelse<br />
Der blev undervejs i planlægningen sat spørgsmålstegn<br />
ved, om det ville være muligt at opfylde alle tre mål. En generel<br />
debat om industriarkitektur er svær at håndtere. Det er svært<br />
at fastlægge niveauer eller generelle retningslinier for, hvornår<br />
og på hvilket grundlag bevaring skal ske. Bevaring generelt bør<br />
omhandle arkitekturen, kulturhistorien og bebyggelsesstrukturen,<br />
og indenfor hver af disse temaer kan der gøres et væld af<br />
meget nuancerede betragtninger. Det var derfor et synspunkt,<br />
at konferencen alene burde tage udgangspunkt i forholdene på<br />
<strong>Eternitten</strong> og lade debatten om arkitekturpolitikken udspringe<br />
af den konkrete diskussion om, hvad man gør på <strong>Eternitten</strong>.<br />
ArkitekturForum endte dog med at fastholde, at konferencen<br />
skulle behandle arkitekturpolitikken som et selvstændigt emne.<br />
Gruppearbejdet blev derfor delt op på en formiddagsdel, hvor<br />
38 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
man primært skulle fokusere på arkitekturpolitikken og en eftermiddagsdel,<br />
hvor man tog fat på <strong>Eternitten</strong>.<br />
Arbejdsgruppen erkendte meget hurtigt, at det nok ikke ville<br />
blive et tilløbsstykke for bydelens, endsige <strong>Aalborg</strong>s borgere.<br />
Konferencen blev derfor fra da af tilrettelagt i bevidstheden<br />
om, at stort set samtlige deltagere ville blive mere eller mindre<br />
professionelle fagfolk. Dvs. at vi vidste, at der i alle 9 grupper<br />
ville sidde folk med fantasi, visioner og evner til at bruge mange<br />
forskellige fremstillingsmetoder. Der skulle være metodefrihed i<br />
grupperne. Derfor skulle alle grupper have adgang til så mange<br />
fremstillingsmidler som muligt. Kort og luftfoto på papir og digitalt,<br />
3D-model af <strong>Eternitten</strong>, manyfold, blyanter, spritter, skumplast,<br />
knive mv. og så var der naturligvis laptops i alle grupper.<br />
Sekretærer i grupperne var A&D’ere, som vi regnede med alle<br />
kunne arbejde i 3D digitalt og i øvrigt mestre alle de gængse<br />
skrive-, layout- og tegneprogrammer. Gruppelederne var alle<br />
erfarne arkitekter, som er vant til at arbejde i teams og styre en<br />
flyvsk debat. Forud for konferencen fik sekretærer og gruppeledere<br />
tilsendt en instruks om gruppearbejdet, og de roller de<br />
skulle spille. Og et par timer inden konferencen blev gruppeledere<br />
og sekretærer instrueret om, hvordan vi forestillede os, at<br />
gruppearbejdet skulle forløbe.<br />
Der var således på forhånd søgt at tage højde for de problemer,<br />
som de 3 formål kunne afstedkomme. Hvad angår<br />
borgerinddragelsesmetoden vidste vi således godt, at vi ikke<br />
kunne drage mange nye erfaringer, der kunne bruges i andre<br />
borgerinddragelsesprocesser. Men på de præmisser, som konferencen<br />
så blev afviklet på, kan der drages mange erfaringer,<br />
som vi senere vil komme ind på.<br />
Vi kendte også faren ved at sammenblande den generelle<br />
arkitekturpolitik og de konkrete forslag til <strong>Eternitten</strong>, men den<br />
valgte vi frygtløst at udfordre.<br />
Samarbejdet med <strong>Eternitten</strong><br />
Konferencen blev arrangeret i tæt samarbejde med Eternitfabrikken,<br />
og Lars Nielsen fra FLS RealEstate sponsorerede<br />
borde, stole, mandskab, rengøring og en overdådig forplejning.<br />
Helt uvurderlig var hjælpen fra Norman Lambrechtsen, tidligere<br />
miljø- og kvalitetschef på fabrikken, men også en stor tak til de<br />
andre medarbejdere på <strong>Eternitten</strong>.<br />
Et af samarbejdsprojekterne var et stort luftfoto af <strong>Eternitten</strong><br />
med omgivelser, som var limet på gulvet i den store malerhal,<br />
hvor konferencen fandt sted. Udmærket sted i øvrigt. Luftfo-
Erfaringer<br />
Forløb og resultat<br />
toet var et scoop. Det blev i løbet af konferencen meget ofte<br />
konsulteret og udviklede sig i dagens løb til et mødested for<br />
deltagerne.<br />
Dagens forløb<br />
Det blev en rar sollys dag med en vældig god og hyggelig<br />
stemning. Medvirkende til den gode stemning var det også, at<br />
workshoppen fandt sted on location i <strong>Eternitten</strong>s gamle malerhal,<br />
hvor 2/3 fodboldbane under tag gav rigeligt med plads, og<br />
hvor besigtigelse kunne finde sted lige uden for døren.<br />
Som forventet kom vi lidt for sent i gang<br />
Rådmand Henrik Thomsen bød velkommen og redegjorde<br />
for kommunens interesser. Henrik overholdt sin taletid. Det<br />
gjorde stadsarkitekt Knud Tranholm ikke, til gengæld holdt han<br />
et fint og inspirerende oplæg om de forskellige muligheder, der<br />
er på <strong>Eternitten</strong>, illustreret med eksempler fra udlandet.<br />
Lars Nielsen fra FLS RealEstate redegjorde for deres interesser<br />
og erklærede sig åben overfor utraditionelle forslag, men<br />
understregede, at deres legitime interesse også er at tjene<br />
penge på afviklingen af fabrikken og udviklingen af området.<br />
Niels Hurup fortalte om dagens formål og forløb og supplerede<br />
Knuds oplæg med yderligere eksempler på genanvendelsesmuligheder<br />
i området, herunder nogle af de mange gode<br />
eksempler på genanvendelse af industriarkitektur, vi allerede<br />
har i <strong>Aalborg</strong>.<br />
Gruppearbejdet<br />
Det lader på reaktionerne fra deltagerne til, at der var gode<br />
diskussioner i grupperne, fantasien fik frit spil og alle kom til<br />
orde. De forskellige faggrupper kunne inspirere hinanden og<br />
forskellige grader af mere eller mindre præcise indlæg blev da<br />
også resultatet.<br />
»Det Hem’lige Teater«<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
39
Noget tyder på, at det var svært at isolere den generelle<br />
debat om industriarkitekturpolitikken. Den flød hurtigt sammen<br />
med snakken om, hvad der skal ske på <strong>Eternitten</strong>.<br />
Det har måske også været lidt svært for grupperne at finde<br />
det rette kommunikationmedium. I hvert fald ser det ud til af de<br />
lidt mere avancerede og tidskrævende midler ikke blev taget i<br />
anvendelse. Det gælder fx 3D, digitale tegninger og modelbyggeri.<br />
Gammeldags håndtegning og ord er det mest gængse.<br />
Reaktionerne tyder endvidere på, at i nogle af grupperne gik<br />
debatten lidt død om eftermiddagen. Emnet var måske udtømt,<br />
eller der manglede et indspark, der kunne sætte nyt liv i gruppearbejdet.<br />
Plenum<br />
Plenum blev præget af, at grupperne ikke overholdt påbudet<br />
om, at man kun måtte bruge 3 min. Fremlæggelsen blev derfor<br />
for langstrakt, og den efterfølgende debat ikke lang nok. Nogle<br />
har efterspurgt mere præcise konklusioner på plenum. Det har<br />
aldrig været et krav, at konferencen skulle munde ud i entydige<br />
konklusioner. Det ville kun være et ekstra plus, hvis det blev<br />
tilfældet. Arrangørerne er meget tilfredse med dagens resultat.<br />
Debatten blev åbnet og bredt ud, og resultatet kan ses på<br />
de foregående sider. Nu er det op til <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong> efter<br />
afslutningen af den offentlige debat om <strong>Eternitten</strong> at samle op<br />
og formulere <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong>s ønsker og krav til bevaring og<br />
udbygning på <strong>Eternitten</strong>.<br />
Det er svært at opsamle den gode diskussion, plenum lyder<br />
til at have været ’for tynd’ set i forhold til det faktiske udbytte<br />
man havde haft i gruppe-diskussionerne. Gruppeindlæggene<br />
var, med enkelte undtagelser, for lange. Det efterlod for lidt tid<br />
til diskussion bagefter. Plenum kunne måske have været struktureret<br />
noget mere med fokus på fastlagte temaer. Mødelederen<br />
prøvede at følge den simple model med først at tage den<br />
generelle debat om industriarkitekturen for derefter at følge op<br />
med <strong>Eternitten</strong> konkret. Men også i plenum viste det sig meget<br />
svært at debattere bevaring og industriarkitektur generelt.<br />
Konklusionen må nok være, at bevaring altid skal forholde sig til<br />
de konkrete forhold på stedet. Bygnings- og byarkitektur, der er<br />
bevaringsværdig et sted, er det ikke nødvendigvis et andet.<br />
I debatten om bevaring på <strong>Eternitten</strong> var der enighed om,<br />
at bygningskomplekset omkring cementfabrikken er bevaringsværdigt.<br />
Resten af <strong>Eternitten</strong> kunne i forskelligt omfang og afhængig<br />
af anvendelsen bevares og ombygges. Fantasien i grupperne<br />
var meget stor – som det også afspejles i referaterne<br />
40 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
– og fælles for dem alle er ønsket om at skabe et byområde på<br />
<strong>Eternitten</strong> med en ganske særlig identitet, et sted for både den<br />
kreative klasse og de skæve eksistenser, hvor by, bygninger og<br />
bylandskab herunder det grønne og det hvide tilsammen danner<br />
et unikt byrum, der bevarer den særlige og meget særegne<br />
stemning, der er på stedet. Det er det nærmeste workshoppen<br />
kom en fælles holdning til <strong>Eternitten</strong>s fremtid. Konkret er<br />
der ret stor enighed om, at der bør være boliger i den inderste<br />
del mod syd og de store skrænter. Det er også her, man bør<br />
starte byomdannelsen. Tiden må herefter modne omdannelsen<br />
af fabriksområdet. Der var stemning for en strategi, der i den<br />
indledende fase overdrager de gamle fabriksbygninger til lejere/<br />
brugere, der ikke kan betale en høj husleje, men som kan være<br />
med til at sætte liv i området med kreative aktiviteter. Næste<br />
fase kan så være en gradvis overdragelse til mere rentable aktiviteter,<br />
men med bevaring af mangfoldigheden.<br />
<strong>Workshop</strong>pen viste også, at bevaring kan forstås i mange<br />
lag: i helheden, konstruktionen, aftrykket, strukturer, mindet<br />
om en god arbejdsplads, andre livsbetingelser, en anden visuel<br />
virkelighed osv. Der var også enighed om, at det fysiske levn<br />
har betydning i forhold til at fastholde en fremtidig identitet,<br />
bl.a. fremkom der spændende betragtninger om at opfatte det<br />
forladte industri-kompleks som »bar mark« med »skygger«, der<br />
inspirerer til nye muligheder i anvendelse / rumlighed / sanselighed<br />
etc.<br />
<strong>Workshop</strong>pens formål er set i det lys i høj grad opnået. Målet<br />
har været at vise, at der er uanede muligheder på <strong>Eternitten</strong>.<br />
Her er ikke behov for et stort parcelhusområde eller anden ensidig<br />
anvendelse. Konsensus er bygherrens og byrådets opgave<br />
og ikke ArkitekturForums. Vi har vist, at <strong>Eternitten</strong> appellerer til<br />
fantasien, og at <strong>Aalborg</strong> måske savner en legeplads for voksne<br />
mennesker. Og måske – hvem ved – så kan der tjenes gode<br />
penge på det.<br />
<strong>Workshop</strong>pens succes ligger i den gode diskussion i de 9<br />
grupper. Her skete en frugtbar og øjenåbnende udveksling af<br />
viden mellem forskellige fag- og interessegrupper. Flere har<br />
efterfølgende givet udtryk for, at det vil de gerne medvirke i en<br />
anden gang. ArkitekturForum skal fokusere på, hvordan man<br />
kommer videre fra den gode diskussion imellem deltagerne og<br />
iværksætte initiativer, der kan holde debatten om industriarkitekturen<br />
i gang.<br />
Da plenumdebatten ebbede ud, pebbede Det Hem’lige Teater<br />
dagen op og leverede en tankevækkende forestilling, som<br />
både lavede fis med os og perspektiverede debatten.
Erfaringer<br />
Forløb og resultat<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
41
42 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong>
Billeder<br />
Glimt fra workshoppen<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
43
»ETERNITTEN«<br />
Der skal laves en skulpturpark, et monument, et kunstværk<br />
over STORINDUSTRIEN og ARBEJDERKULTUREN I AALBORG<br />
- en Folkets Park - en blanding af Christiania og Vigelandsparken<br />
i Oslo blot på et lidt højere plan.<br />
Området skal hedde ETERNITTEN - det hedder det jo allerede<br />
i folkemunde (Hvorfor tror I Skråen hedder Skråen)?Det må<br />
absolut ikke ligne noget andre steder i Danmark (Europa?) - Det<br />
skal være unikt og helt sig selv.<br />
Det må gerne tage 10 år før vi er færdige. Det er væsentligt,<br />
at det »gror« naturligt op - det er menneskers behov og<br />
drømme, der skal opfyldes og dækkes.Væsentlige profiler på<br />
området skal bibeholdes (også selvom det måske er grimt) - der<br />
skal indrettes eksklusive boliger - studenterboliger - pensionistboliger<br />
- udstillingsrum - specielle værksteder - haller - lagerrum<br />
osv.Ingen biler på arealet - cykler måske og et tipvognstog. (dog<br />
varetransport til kl. 1100).<br />
Hvem skal lave arbejdet og beslutte hvordan?<br />
Det skal DE STUDERENDE I AALBORG som deres afgangsprojekt<br />
- og som kræver et fabelagtigt samarbejde på tværs:<br />
Arkitekter, Ingeniører, Økonomer, Designere, Teknisk Skole,<br />
Kokke/tjenere, Advokater, IT-folk. Vi skal samarbejde - ikke konkurrere<br />
med Museerne, Teatrene, Sporten, Fagforeningerne,<br />
Græsrødderne, Aftenskolerne, Biograferne, Kongrescentret<br />
m.fl.. Samarbejdet behøver ikke at foregå på chefplan - der må<br />
være ildsjæle ansat her også.<br />
Lidt om mig:<br />
Jeg hedder Ruth Jørgensen. Jeg bor i Vadum. Jeg er <strong>Aalborg</strong>enser<br />
af hjertet. Jeg er født i 1935 på Østerbro, og vi flyttede<br />
kort før krigen til Færøgade, hvor vi boede i kælderen under<br />
krigen - vi så <strong>Eternitten</strong> blive bombet; vi fik en kugle igennem<br />
vinduet (blokkene og alt + Sønderbroskolen var slet ikke bygget<br />
dengang). Min far var maskinarbejder og ansat på De Smithske<br />
på Vesterbro. Min ungdomsveninde arbejdede på Obel.Derfor<br />
dette indlæg.For øvrigt mener jeg, at <strong>Aalborg</strong> skal skrotte Musikhuset<br />
(dette er dog ikke min personlige mening) - men den<br />
folkelige modstand i byen er meget stor.<br />
Vent - til vi er færdige med Kedelhallen og godt i gang med<br />
ETERNITTEN og byg så det rigtige Musikhus - ikke en skrabet<br />
model - og overvej om Musikkens Hus ikke bør lægges på Solsi-<br />
44 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
den på slagterigrunden, så dette kan være med til at løfte Nørresundby<br />
ud af det dødvande, som <strong>Aalborg</strong> har bragt det i - efter<br />
den første kommunesammenlægning.<br />
Dette oplæg/indlæg i debatten om Eternitgrunden - kommer<br />
som sagt fra »folket«- jeg ved godt at det er urealistisk - og at jeg<br />
gentager og måske også modsiger mig selv - men det skulle<br />
glæde mig, om det kunne tjene til inspiration og glæde for jer,<br />
der skal føre tingene ud i livet.<br />
God arbejdslyst!<br />
Ruth Jørgensen<br />
Synspunkt<br />
1. ADMINISTRATION:<br />
Der skal udnævnes en kompetent ildsjæl til museumsdirektør.<br />
Et evt. adgangssystem skal placeres her.<br />
2. AFTENSKOLERNE:<br />
Mannequinopvisninger udendørs og indendørs fra Designskolerne.<br />
Udstilling af folkekunst udført på aftenskolerne.<br />
3. BEBOELSER:<br />
Hvis Universitetet har en god/prominent gæstelærer - skal<br />
hun/han kunne flytte ind i et rimeligt luksuriøst hus med familien<br />
på <strong>Eternitten</strong>. Pensionister (ikke plejehjem) af en rimelig størrelse<br />
og standard. Enkelte luksus »hotel«lejligheder. Bofællesskaber<br />
f.eks. handicappede. Studenterhybler - 2 vær. eller 1½<br />
vær. Til rimelige priser fortrinsvis for de grupper, som arbejder<br />
med at få <strong>Eternitten</strong> op at stå. Kunstnerbolig m/atelier og/eller<br />
værksted. Hun/han skal kunne bo frit f.eks. ½ år, og så er hans/<br />
hendes kunst <strong>Aalborg</strong>s.<br />
4. BUTIKKER/BODER<br />
Snapsebod. Tobakskiosk m/håndgjorte cigarer m/adgang til<br />
at se, hvordan en pensioneret tobaksarbejder ruller m/værktøjer<br />
og ved specielle pulte). En ølbutik m/Urban øl. En garnbutik m/<br />
hjemmespundet farvet garn. En pølsebar m/hjemmegjorte pølser.<br />
En saft- og syltetøjsbod. Alle boder skal være unikke - og det<br />
skal være sådan, at det næsten er det eneste sted vi kan købe<br />
disse specielle ting. Vil en pensioneret bager/slagter o. lign. lave<br />
unikke madvarer og tjene lidt ved siden af pensionen?
5. DYREHOLD:<br />
Bilag<br />
Ruth Jørgensen<br />
Synspunkt<br />
Kan vi have »glade grise« i en fold - økologiske?<br />
Kan får afgræsse skrænterne?<br />
Kan vi have ponyridning?<br />
Kan vi have en andedam eller en hønsegård?<br />
6. FAGFORENINGER<br />
Der skal etableres et kontor, der skal være altdækkende. Her<br />
skal man hyre og aflønne »løsarbejdere« korrekt. Holde styr på<br />
at de møder og afregne løn til dem. Man skal også i samarbejde<br />
med administrationschefen hyre professionelle fagfolk, der skal<br />
sørge for, at »løsarbejderne« får udført det rigtige arbejde - de<br />
rigtige steder: Administrationschef (museumsdirektør), kontorassistent<br />
(leder), gartner (leder), rengøringschef, kok - køkkenchef,<br />
økonoma, elektriker, IT-specialist mm. De studerende, pensionister<br />
o. lign, der bor på <strong>Eternitten</strong>, skal kunne via kontoret få et<br />
antal timer - som det nu passer ind i studierne og som er »næn«<br />
om <strong>Eternitten</strong> - såkaldte løsarbejdere som: rengøringspersonale,<br />
kontorpersonale, gartnere, gadefejere, tjenere, hotelfolk o. lign.<br />
7. GADEBELYSNING:<br />
Lamperne skal af en kunstner laves af skrotjern af eternitrester<br />
og i cement.<br />
8. GADENAVNE:<br />
Gadenavne bevares og udbygges med navne som: Tekstilvej,<br />
Værftstorvet, Tobaksgade, Syre-pladsen (hov - den var vist<br />
ikke go’?)<br />
9. GARTNERE:<br />
De gamle træer skal bevares og udvides med (måske) frugttræer<br />
- der skal plantes nye træer, når de gamle dør eller fældes.<br />
Masser af græsplæner, som gerne må betrædes. Ingen blomsterbede<br />
- men masser af krukker og kasser (af cement) til grønt<br />
- blomster – buske og måske lys.<br />
10. HALLERNE:<br />
Saluhal (efter svensk mønster) Non Food Hal: Hvor vore<br />
indvandrende medborgere også kan folde sig ud - og hvor de<br />
kunst-amatører, som evt. har udstillet, kan sælge deres ting, hvis<br />
de ønsker det. Det skal måske være gratis i 3 måneder at leje<br />
sig ind (derefter er huslejen en vis % del af omsætningen). Der<br />
er kasseapparater i hver bod, som har delvis forbindelse med<br />
administrationskontoret. Der skal være en loppemarkedshal,<br />
hvor alle fra børn til pensionister kan leje en stand for kortere<br />
eller længere tid. Julehal: Også for alle, her kan byens andre<br />
forretningsdrivende også leje en plads. Der kan måske laves<br />
forskellige temaer i eksempelvis en måned - hvor alle 4 haller<br />
er involveret. Sportshal: En reservehal for byen som kun bruges<br />
til træning - og når byen har store arrangementer. Arbejdshal:<br />
Hvor man samler og opmagasinerer gamle møbler for senere<br />
restaurering. Det kan ske i aftenskoleregi, hvor man maler og<br />
reparerer disse, som så skal anvendes til <strong>Eternitten</strong>s forskellige<br />
offentlige bygninger: Udstillingslokaler, administration, omklædningsrum<br />
o. lign. (De der gider gøre det for fællesskabet, skal<br />
ikke betale aftenskolegebyr).<br />
11. HUMANITÆRE INSTITUTTER:<br />
Røde Kors vil være godt for fællesskabet med kontor, samaritter,<br />
en sygeplejerske osv.. Retshjælp - kontor. Nicolai Tjenesten<br />
(men ingen varmestue).<br />
12. KUNST/KULTUR:<br />
Der bør laves et maleri på endevæggen i de store haller,<br />
der viser hvordan <strong>Aalborg</strong> så ud som industriby - eller bare<br />
et naivistisk billede med alle de store industrier tegnet ind<br />
på hver side af fjorden. Skal vi have graffiti på de bortvendte<br />
gavle? Indendørs: Værktøjer, måleinstrumenter o. lign. fra:<br />
De Smithske, Tekstilfabrikken, Syren, Obel, Værftet, <strong>Eternitten</strong>,<br />
Cementfabrikkerne osv.. Spørg evt. Historisk Museum.<br />
Kan man finde et mindre ophugningsklart skib og plante det<br />
i en græsplane (bygget på værftet forstå’s). De små bølgede<br />
cementsten på nogle af stierne skal bevares. Hvis man er nødt<br />
til at lave en væg/afskærmning, skal den laves af »bølge«plader<br />
med ting påsat eller kunst som relaterer til industrien. Springvand<br />
(også det gamle Blegkilde): Skulpturer/udendørs Det skal<br />
være maskiner, vogne, tromler eller lign. som har været brugt<br />
i industrierne i <strong>Aalborg</strong>. Der må godt broderes videre på dem.<br />
Det kan også være en afstøbning af en elektrisk manøvrevæg.<br />
Dette skal udføres af professionelle kunstnere - gerne i en konkurrence.<br />
Kunstnere skal være med til at vælge farver udvendig.<br />
Kunstneren skal bruge de »værktøjer« maskiner, som industrien<br />
og arbejderne har anvendt (måske kan der blive en skulptur<br />
ud af arbejdernes private skabe). Kunstværket skal relateres til<br />
Arbejderbyen <strong>Aalborg</strong>. Kunstværkerne skal kunne berøres. En<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
45
kunstner udtænker gadelygter, belysninger af materialer, som<br />
har været anvendt på arbejdspladserne (eller evt. kopier heraf).<br />
Blomsterkasser (cementrør). Siddepladser? (sladrebænke)?<br />
Belægninger på veje og stier. Men det behøver vel ikke at være<br />
ens overalt. Konkurrence udskrives blandt kunstnere om at give<br />
tilbud på: Papirkurve, skraldespande, ure, bænke, gadelygter,<br />
opslagstavler (hvert sted + ud til Østre Alle-Sohngårdsholmsvej),<br />
gadebelægning, trapper (både bestående og nye), farver. Der<br />
skal være Land Art overalt gamle maskiner »kørt« gennem en<br />
kunstners hjerne - brugt i nye sammenhænge.<br />
13. MINIATUREHUSE:<br />
Jeg mener, at der i Vestbyen et sted findes en klub, der bygger<br />
gl. eller markante <strong>Aalborg</strong>-huse i forholdet 12-1, og jeg tror,<br />
at de allerede udstiller i Vestbyen. Kan vi få dem til at bygge<br />
bare enkelte af de store industrihuse? Værftet m/flydedok og<br />
vand, Glasværket, Den gamle havnefront, Norden, De Smithske.<br />
14. MUSEUMSBUTIK:<br />
Hvor man sælger kopier af gammelt værktøj og billeder.<br />
15. NETCAFE:<br />
Ja der bør osse være een netcafe.<br />
16. RESTAURANTER O. LIGN.:<br />
I toppen af dobbeltsiloerne skal der indrettes en luksus<br />
restaurant m/køkkener, forhal, garderober, toiletter, trapper,<br />
elevatorer - og under restauranten skal der indrettes et selvbetjeningshotel.<br />
Blegkilde - traktørsted, hvor man må medbringe<br />
madkurv. Folkekøkken, der skal hedde Tutten, og hvor man på<br />
ugedagen serverer det samme, dvs. fra 1. april til 1. oktober<br />
kan man hver mandag få æggekage og i vinterhalvåret, hver<br />
mandag: gule ærterå. Kun een ret hver dag og kun gammeldags<br />
mad: stegt flæsk m/persillesovs hver tirsdag året rundt og<br />
hakkebøf m/bløde løg, frikadeller, stegt lever osv., således at<br />
hele <strong>Aalborg</strong> hurtigt vil lære på ugedag: »I dag er det min yndlingsret«,<br />
der serveres og til en pris, der kan betales. Et <strong>Aalborg</strong><br />
værtshus, hvor man kan få Urban øl/spørg bryggeriet på Gl. Torv)<br />
og røde pølser. Pølsemanden skal have et hul i væggen også -<br />
så man kan få en hotdog uden at skulle gå på værtshus.<br />
17. ETERNITRÅDET:<br />
bestående af beboere, arbejdere på arealet, oprindelige<br />
idemagere, museumsdirektør, kunstner osv. (højst 9 personer).<br />
46 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
Alle skal vælge en yngre »kronprins«. Rådet mødes 2 gange om<br />
året for at forkaste/støtte forslag, der er indkommet og lave evt.<br />
ændringer. Da det er levende mennesker, der bor, arbejder og<br />
bruger <strong>Eternitten</strong> - vil der forhåbentlig opstå nye praktiske og<br />
spændende behov - og gamle vil blive fjernet og uddø - så det<br />
fortsat vil være et levende museum. Der må ikke ændres fundamentalt<br />
ved de opr. bevarede bygninger - og det skal altid være<br />
en skulpturpark over arbejderbyen <strong>Aalborg</strong>.<br />
18. SCENER:<br />
Udendørs og indendørs. Måske med sammenhængende<br />
depotrum - kunstnergarderober o. lign.. Vil Skråen flytte? eller<br />
måske have 2 scener, hvor vi kan tilbyde en større. Det Hem’lige<br />
Teater?. Biograf. Cirkusplads (til små cirkus). Storskærme<br />
19. SPORTSANLÆG:<br />
Pentonquebaner. En klatrevæg. Svømmehal udendørs/<br />
indendørs. Måske overise den udendørs om vinteren til isbane<br />
(spørg AaB om målene).<br />
20. TRANSPORT:<br />
Der findes en masse spor på anlægget, der må også være<br />
vogne, der kan køre på dem. Der er så vidt jeg ved togentusiaster<br />
i byen - spørg om de vil hjælpe. Ingen biler på anlægget<br />
(undtagen varekørsel til kl. 1100). Hvis der skal være fællescykler,<br />
skal de være teglrøde - der er nogle grimme cykelskure,<br />
som måske bør bevares. Hvis sporene ikke vil blive benyttet<br />
- kan de måske bibeholdes som en slags »kunst« i gulvet.<br />
21. UDSTILLINGER:<br />
Strikkede ting, fotokunst, restaurerede møbler, patchwork, pileflet,<br />
selskabskjoler, dekupage osv. Alt sammen udført af amatører<br />
fra diverse undervisninger aftenskoler/husflidsforeninger<br />
private forsamlinger (f.eks. strikkeklubber). Udstillingerne bør<br />
laves i samarbejde med museerne, aftenskolerne og den enkelte<br />
udøver.<br />
22. UNIVERSITETET:<br />
Et slags museum/bibliotek/lokalhistorisk arkiv, hvor man samler<br />
alverdens ting og sager- film, billeder eet sted, hvor der så er<br />
adgang for os alle, men også plads til, at man på et højt seriøst<br />
plan kan forske i <strong>Aalborg</strong>s historie. Spørg <strong>Aalborg</strong>enserne om<br />
man må få eller arve ting, som henhører til industrien i <strong>Aalborg</strong><br />
- og det bør være alt lige fra askebægre til billeder og præmier.
23. VÆRKSTEDER:<br />
Mother Theresas strikkeklub. Bogtrykker. Byen har lige arvet<br />
et gammeldags bogtrykkerværksted, hvor man skal kunne købe<br />
eksklusivt håndsat brevpapir - visitkort - ex-libris (til hende/ham<br />
der har alt). Vægtvogterne kontor + motionsrum + restaurant<br />
m/også mad ud af huset. Kunstnerværksted. Værksted til restaurering<br />
af gl. møbler. Værksted til miniaturebyggere. Værksted til<br />
fremstilling af div. kopier t/museumsbutikker.<br />
24. ØKONOMI:<br />
Måske skal det koste 30 kr. at komme ind på »<strong>Eternitten</strong>«<br />
- hvilket kan laves elektronisk (dvs. et sølvbrudepar, der køber<br />
en aften i luksusrestauranten, køber adgangstegn den bestemte<br />
dag - og betaler for evt. hotelreservationer samtidig). Beboerne<br />
betaler over huslejen. <strong>Kommune</strong>n, som jo ejer grunden, får husleje<br />
ind fra de forskellige lejemål, og lejer de enkelte parceller<br />
ud på betingelser i max. 99 år - og kommunen vil så være nødt<br />
til at finansiere de nødvendige ombygninger/moderniseringer.<br />
En økonom under uddannelse må som eksamensopgave finde<br />
ud af, hvordan finansieringen skal ske (også den daglige drift),<br />
og hvor store huslejerne skal være - samt finde ud af tilskud fra<br />
det offentlige, tipsmidlerne, EU, Fonde (C.W. Obels Fond f.eks.).<br />
Af praktiske og sikkerhedsmæssige grunde bør så mange af<br />
betalingerne foregå via administrationskontoret (bortset fra de<br />
reelle butikker).<br />
25. DIVERSE:<br />
Bilag<br />
Der skal være en børnehavelegeplads, gammeldags med<br />
vipper/gynger - en kør rundt af sig selv, sandkasser.<br />
Konkurrencer må kunne udskrives og uddelegeres om mange<br />
af opgaverne - ikke kun de kunstneriske.<br />
26. KOMMENTARER:<br />
Ruth Jørgensen<br />
Synspunkt<br />
Ingen »normale« butikker, ingen »Føtex«, ingen parkeringspladser,<br />
men gerne et delvis underjordisk parkeringshus. Skal<br />
vi bevare hovedindgangen. Alt udvendigt er bestemt af universitetsstuderende<br />
- kommunen og Lars Pedersen (den ledende<br />
kunstner), mens det indvendige, som ikke er offentlig, bestemmes<br />
af den enkelte. Lukketid: Der må ikke være aktiviteter<br />
noget steds på anlægget (bortset fra luksusrestauranten, når der<br />
er sølvbryllup mellem kl. 2300 aften og næste morgen kl. 600,<br />
men indenfor dette tidsrum må man holde åbent som man vil.<br />
Der skal kunne komme mennesker på <strong>Eternitten</strong> næsten døgnet<br />
rundt - det skal ikke være et »dødt museum«. Det skal være professionelle<br />
kunstnere, der udarbejder <strong>Eternitten</strong>, men det skal<br />
være folkekunsten, der fylder rummene. Skal håndværkerne fra<br />
Håndværkerhuset hjælpe os? Bør garnisonsbyen <strong>Aalborg</strong> også<br />
være repræsenteret. De takkede gavle skal bevares. Vi vil ikke<br />
have glaspustere, hånddyppede lys, tørrede blomster, tøjforretninger<br />
o. lign. repræsenteret, vi vil ikke konkurrere med byens<br />
forretninger - vi vil samarbejde.<br />
Der er også arbejdspladser i dette.<br />
Vadum, den 30. marts 2005<br />
Ruth Jørgensen<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
47
.....<br />
.....<br />
Synspunkt: Personligt synes jeg det er rigtig fint, at man bevarer<br />
sine historiske bygninger, heriblandt også gamle industribygninger.<br />
Man ser jo København som med stor succes på Holmen<br />
har bevaret de gamle pakhuse, kasserne og tildels også de<br />
B og W industribygninger. Nu er jeg selv lærerstuderende med<br />
historie og geografi som linjefag, og det er rigtig godt, at man<br />
stadig kan se ex det gamle Nordkraft. Eleverne kan dermed se<br />
med deres egne øjne de gamle bygninger fremfor fotografier.<br />
Derudover er arkitekturen også noget helt specielt, her tænker<br />
jeg bl.a. på Sukkerfabrikken, Nordkraft og kvægtorvet som jo besidder<br />
mange detaljer og en helt specielt bygningsti, der aldrig<br />
vil blive genskabt. Alt i alt er bevarelsen af de gamle industribygninger<br />
med til at varierer det gamle look i midtbyen af <strong>Aalborg</strong>,<br />
som i forvejen rummer mange fantastiske historiske bygninger.<br />
Morten Melgaard Krabbe<br />
Synspunkt: Jeg bor i nærheden af den gamle eternitfabrik,<br />
Dansk Eternit, og kan se hvordan det prægtige område på<br />
toppen af bakken (Blegkilde Allé) er ved at blive forvandlet til<br />
endnu et produkt af <strong>Aalborg</strong>s manglende evne til at kombinere<br />
park- og byliv. Med det mener jeg, at man ikke vil kombinerer<br />
bygninger med parker. Vi ser den manglende evne til en sådan<br />
kombination overalt i <strong>Aalborg</strong>, hvor der en lille grøn plet eller<br />
hvor der lige er blevet væltet en bygning. Disse områder bliver<br />
straks bebygget med noget af det typiske » <strong>Aalborg</strong>-byggeri«<br />
(det kedelige, lidt ikke visionære blokbyggeri). Hvorfor ikke<br />
bygge husene lidt højere og så have grønne områder omkring<br />
bygningen. Denne mangel på åbne områder bringer mig frem<br />
til nogle væsentlige ting, jeg synes man kunne bruge Dansk<br />
Eternits grund til.<br />
Vi kan se i den daglige debat, at der er ved at udbryde en<br />
fedme-epidemi i verden. Den epidemi kan også nemt ramme<br />
<strong>Aalborg</strong>, hvis vores byplanlæggere fortsat kan overtale politikerne<br />
til at hoppe med på vognen, om kvantitet frem for kvalitet<br />
(overbebyggelse frem for grønne områder). Dette må absolut<br />
ikke ske med eternitgrunden da dens placering i forhold til infrastrukturen<br />
i <strong>Aalborg</strong> og de omkringliggende boligområder gør<br />
den ideel til min plan for grunden. Hvis vi skal have det maksimale<br />
udbytte ud af en sådan grund med den størrelse og placering<br />
skal området gøres tilgængeligt for alle. Det mener jeg ikke,<br />
at området vil blive, hvis man vælger at opføre endnu et meningsløst<br />
boligkvarter som det sker på Blegkilde Allé. Det ideelle<br />
byggeri, der kunne opføres på grunden ville være et eventcenter,<br />
som skulle indeholde et bowlingcenter, spillehal, måske en<br />
skydebane, squashbaner, og en masse andre ting der kan få folk<br />
48 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
.....<br />
ud og røre sig. Hovedattraktionen skulle være en udendørs kunstig<br />
skibakke, der skulle gå fra toppen af den gamle kridtgrav og<br />
ned til bunden. Man kunne så lave en park omkring bygningen,<br />
hvor man kunne etablere fodboldbane, volleyballbane, og andre<br />
aktiviteter. Samtidig kunne man lave nogle stier der kunne bruges<br />
til løbe og gåture. En af siloerne kunne bevares og bruges<br />
til klatring, eller anden aktivitet. Hele området egner sig i hvert<br />
fald bedst til en sådan udnyttelse frem for beboelse, da jeg mener<br />
man ville skulle rense jorden før man vil kunne opføre beboelse<br />
der. Samtidig vil et sådan eventcenter kunne huse Seaport<br />
Funcenter og Q-ball, hvilket kunne flytte de to bygninger væk fra<br />
havnen, og samtidig give dem et attraktivt sted at være. Jeg ser<br />
mulighederne for sådan et aktivitetsområde og mener, at dette<br />
vil være det rigtige at gøre, da et eventcenter både skaber en<br />
del job, og samtidig kunne udformes arkitektonisk korrekt - altså<br />
lave bygningen seværdig så der bliver en chance for at tiltrække<br />
endnu flere folk til byen. Derfor håber jeg inderligt, at politikerne<br />
og byplanlæggerne vil tage min ide som et godt alternativ til de<br />
andre forslag om beboelse. Hvis der er noget, som har vækket<br />
jeres interesse, og jeg ikke har fået gjort det helt klart er I velkomne<br />
til at kontakte mig.<br />
Claus Madsen<br />
Synspunkt: Med udganspunkt i de 6 bygninger der omtales<br />
på hver af de 6 billeder.<br />
- Nordkraft: Absolut bevaringsværdigt, har en interessant<br />
størrelse i forhold til indrettelse af spillested med multiple etager<br />
til barer og publikum, jeg kan forstå at Skråen vil indrette sig der<br />
- en fremragende ide! Desuden har bygningen udefra betragtet<br />
nogle arkitektoniske værdier, den er markant men har samtidig<br />
nogle lækre kurver kombineret med det firkantede.<br />
- Slagteriet i Nrsb.: En gennemført grim, trist og uinspirende<br />
at se på, væk med det. I stedet byg nogle smukke boliger vinkelret<br />
på fjorden så der bliver bedre udsyn fra Thistedvejen. Og<br />
husk at gør plads til rigeligt med blomster og grønt.<br />
- De to store runde siloer ved siden af det kommende musikhus<br />
kan med fordel omdannes til boliger bygget på rundt om,<br />
nøjagtig som det er gjort på Islands Brygge i København med to<br />
næsten identiske siloer.<br />
- <strong>Eternitten</strong> er hysterisk grim og grå at se på og en skamplet i<br />
et ellers så smuk dal med bakker omkring. Jeg vil foreslå spredt<br />
bebyggelse af boliger og ellers parkområde med små kunstige<br />
søer, med små broer over og masser af planteliv. Man kan<br />
overveje om den runde silo ud til den store vej kunne laves til et<br />
boligtårn ala Lindholm Brygge.
.....<br />
Bilag<br />
- Den gamle indutri bygning på Lindholm Brygge matcher<br />
perfekt den renoverede på den anden side af vejen og bør for<br />
alt i verden bevares og renoveres. Den er gennemgående smuk<br />
med masser buer. Hvis den bevares vil det være konsistent med<br />
bygningen på den anden side af vejen.<br />
- Bygningen nede ved det gamle værftsareal er også smuk<br />
og bør bevares. Jeg vil umiddelbart foretrække at det blev til et<br />
spillested med cafe og restaurant - ikke et diskotek i traditionel<br />
forstand men noget mere sofistikeret der afspejler byens udvikling<br />
fra industriby til kreativ by. Et eksempel kunne være noget<br />
hvor lokale bands, DJ’s og VJ’s har et dejligt stort rum med øverum<br />
hvor der kan eksperimenteres med store arrangementer.<br />
Det er sådanne steder hvor fremtidens succesbands udvikles.<br />
Det kan være alt fra elektronisk musik med visuelle effekter til<br />
rock, metal, pop eller jazz. Det er vigtigt at adgangen til det er<br />
nemt, både infrastruktur mæssigt (bus eller tog) og at kommunen<br />
kan yde støtte til det så lokale bands og kreative mennesker<br />
kan udfylde deres drømme uden at det koster en bondegård.<br />
Måske med tiden det kan blive et anerkendt sted hvor folk fra<br />
det øvrige land vil komme for at se arrangementer og deltage<br />
indenfor innovativ kultur.<br />
En sidste bemærkning; Jeg synes det er vigtigt i alle disse<br />
potentielle projekter i omdannelse af gamle markante bygninger,<br />
at der også er noget at se på efter mørkets frembrud. Det<br />
kunne være interessant at lave lysamaturer af forskellige art og<br />
farver som giver bygninger spil om aftenen. Det giver psykologisk<br />
også et indtryk af en levende by der aldrig sover. Nøgleordet<br />
her er: »City Lights«.<br />
Henrik Lunardi Weide<br />
Synspunkt: Den del af industriarkitekturen, der har en vis<br />
æstetisk kvalitet bør helt klart bevares (med en ændret anvendelse<br />
naturligvis). Det vil ødelægge <strong>Aalborg</strong>s identitet at ødelægge<br />
varemærket for den industri, der har præget byen så meget,<br />
både fysisk og mentalt. For arbejderkulturen er en rodfæstet<br />
del af <strong>Aalborg</strong>s identitet, som er med til at gøre byen til noget<br />
særligt blandt Danmarks byer.<br />
Men ikke alt skal bevares for bevaringens skyld. Vælg det<br />
gode af de mange eksempler, og gør det i relativt afgræsede<br />
områder, så de gode tiltag ikke spredes ud over hele byen med<br />
en udvanding til følge.<br />
Held og Lykke til <strong>Aalborg</strong>!<br />
Karen Margrethe Høj<br />
Fra ArkitekturForums hjemmeside www.aalborg.dk/arkitektur<br />
Synspunkter<br />
.....<br />
.....<br />
Synspunkt: Jeg er lige flyttet til Lindholm, hvilket jeg synes<br />
er en dejlig bydel. Når man tænker på Lindholm, tænker man<br />
næsten af sig selv på den lidt specielle »kæmpekatedral« på Siemenskaj<br />
som afbilledet på den 5. forside ovenfor. Den kan ses<br />
vidt og bredt omkring og den bygning synes jeg skal bevares<br />
alene fordi den er noget for sig selv.<br />
Men det ville egentlig være synd at gøre dette store monster<br />
til noget »normalt« så som bolig, virksomhed eller vandrerhjem.<br />
Kan den ikke bare blive stående som en rå klods? Måske kunne<br />
man få nogle kunstnere til at give den et endnu mere dramatisk<br />
udtryk udvendig. De kunne også montere diverse installationer<br />
(spøgelseseffekter) indeni, som man kun skulle kunne betragte<br />
på een måde: ved at gå op på en udendørs trappe til en udkigsplatform<br />
og derfra tage en rutchebane igennem hele herligheden<br />
inden i et stort, gennemsigtigt rør! Den slags ville være<br />
utraditionelt og give byen en ny (familie)-attraktion for billige<br />
penge. Tilføj den cykelsti langs med Jernbanebroen som vi er<br />
mange der har efterlyst igen og igen og igen, og området i Nørresundby<br />
med Strandparken og (ikke mindst) den nye, store flotte<br />
Fjordpark ud mod Lufthavnen ville kunne glæde mange flere.<br />
Motionister og turister ville desuden kunne tage på rundtur på<br />
de to havenfronter, der derved kunne få en DAGLIG funktion (i<br />
modsætning til Tall Ships konceptet).<br />
Med industribygninger synes jeg generelt, at man må tage i<br />
betragtning om de ligger tæt på hvor mennesker færdes - eller<br />
afsides. De afsides er lidt mere ligegyldige.<br />
Anders Wested<br />
Synspunkt: Hej<br />
Nu hvor Eternitfabrikken lukker og godsbaneområdet tilsyneladende<br />
er under afvikling, der er praktisk taget ikke godstog<br />
længere, synes jeg, det vil være en god idet, hvis der kan etableres<br />
et grønt område fra Jyllandsgade til Etanitfabrikkens sø<br />
(ved Kjærsmølle å). der vil herved blive en grøn sti-forbindelse<br />
fra Jyllandsgade til Sydskoven. Stien er etableret fra Kjærsmølle/<br />
Grabriel.<br />
Selv om Kjærsmølle å ikke længere løber under Østerå,<br />
synes jeg det vil være oplagt at finde den frem ved/under det<br />
gamle Nordkraft og åbne den ud til fjorden, måske helt fra Jyllandsgade.<br />
Det vil da være attraktiv i forbindelse med det kommende<br />
musikhus.<br />
Jens Hanghøj<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
49
.....<br />
.....<br />
.....<br />
Synspunkt: Jeg bor tæt på de gamle fabrikker i Nr Sundby,<br />
lindholm. Jeg synes de er rigtig smukke og har altid haft lyst til<br />
at købe en gammel fabrik og lave den om til min drømmebolig<br />
med atelier og et kæmpe musikrum med rigtig flot akkustik. Når<br />
man har sådan nogle enorme rum af beton er det jo oplagt at<br />
bruge dem til klassiske koncerter eller øverum, men det er der<br />
nok ikke marked for med det nye Nordkraft. Alligevel synes jeg<br />
de karaterristiske buer skal bevares og bruges til noget konstruktivt.<br />
Kunne man ikke lave et hotel/vandrehjem? Det er jo tæt på<br />
limfjorden og Lindholmhøje og smukke naturområder, det er da<br />
værd at tage i betragtning.<br />
Hvad med en stor idrætshal?<br />
Jane Øster<br />
Synspunkt: For tiden fremgår ideen om at brande <strong>Aalborg</strong><br />
meget i lokale medier Jeg syntes at der på de gamle byggegrunde<br />
er chance for at skille sig ud og ikke køre business as<br />
usual.<br />
Jeg har et håb om at økologiske boligformer kunne komme<br />
i centrum, enten i etage boliger eller rækkehuse. Således kan<br />
bygningen gå fra produktion til at være mere i pagt med de<br />
mange målsætninger om bæredygtighed<br />
Yderligere en ide kun være kun at klargøre boliger spartansk,<br />
for på den måde at kunne åbne op for at folk etablerer deres<br />
egne bolig lignende det de 4 par fra det populære program<br />
Huset på Tv2 formåede. Dette kunne give især unge par muligheden<br />
for at komme ind i ejer bolig til en pris der ikke er skruet<br />
så voldsom op som det er på det etablerede boligmarked.<br />
Jes Severinsen<br />
Synspunkt: Hej med Jer!<br />
Det er et rigtig fedt initiativ I har taget, stor ros for det!<br />
Når der skal bygges nyt er det måske nærliggende at tænke:<br />
»Lad os få revet noget af det gamle skidt ned og få bygget noget<br />
nyt«, men derved går en stor del af <strong>Aalborg</strong>s historie tabt for<br />
stedse. Og desværre er den ny bygning ikke altid bedre eller<br />
kønnere end den som den erstattede... Tag f.eks den ny Kennedy-arkade,<br />
det er blevet en sørgelig, stor og tung klods som<br />
skæmmer udsigten fra midt på Boulevarden og hele vejen ned<br />
til J.F. Kennedys Plads... Det er trist at man ikke byggede dels en<br />
mere ’luftig’ bygning (evt. med meget mere glas) dels prøvede<br />
at tænke lidt mere alternativt og spændende end at bygge en<br />
stor, firkantet rød klods! Hvis det er fordi de lokale arkitekter<br />
mangler evnen til nytænkning (hvad jeg ikke tror er tilfældet), så<br />
50 Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
burde man dels udskrive en international arkitektkonkurrence<br />
i stil med det ny musikhus, og dels ikke være så bange for at<br />
tænke nyt og anderledes! Hvorfor ikke få en bygning som kan<br />
vække international opmærksomhed i stedet for afsky?<br />
Jeg mener, at man, når man skal bygge nyt, burde prøve at<br />
integrere dele af den gamle bygning, som skal erstattes, i den<br />
nye bygning. I.fb.m udskrivningen af arkitektkonkurrencen til<br />
Musikkens Hus skulle man have stillet det krav, at Kvægtorvet<br />
(eller dele heraf) skulle indgå i den ny bygning! Derved ville<br />
man have fået en bygning som dels var ny og moderne, dels<br />
ville man have sikret, at Kvægtorvet ville blive helt eller delvist<br />
bevaret til glæde for fremtidige generationer!<br />
I.fb.m havnefronten på begge sider af fjorden, så mener jeg<br />
at man allerede nu burde overvejen en strategi for fremtidig<br />
bebyggelse. Fra Limfjordsbroen og vestpå på <strong>Aalborg</strong>siden er<br />
der fuldt udbygget, og jeg går ud fra, at der allerede nu er lagt<br />
planer for, hvad der skal bygges i tilsvarende retning på Nørresundby-siden.<br />
Men hvad med fra Limfjordsbroen og østpå på<br />
begge sider af fjorden? På Nørresundby-siden ligger der pt. en<br />
masse grå og triste beton-kolosser. Umiddelbart ville det være<br />
fristende at rive det hele ned, men hvis man ser ordentlig efter<br />
er der tale om nogle meget spændende bygninger (i hvert fald<br />
set indefra) Kan man ikke overveje at bygge nyt, samtidig med<br />
at man bevarer dele af de gamle industribygninger? Der er ingen<br />
tvivl om at havnefronten bliver en særdels attraktiv bopæl,<br />
både for kontorer og private, især hvis bygningerne bliver spændende<br />
og anderledes udformet. S’følig skal man sørge for, at de<br />
nye bygninger passer ind i det samlede bybillede, men hvorfor<br />
skal alt nyt være 5 etager højt og opført i mursten?<br />
Sidst, men ikke mindst, lider <strong>Aalborg</strong> under mangel på<br />
parkeringspladser i den indre by. Jeg er godt klar over, at privatbilismen<br />
ønskes stærkt begrænset i centrum, men det er nok<br />
(desværre) utopi at forestille sig en bilfri midtby. Alene i <strong>Aalborg</strong><br />
centrum er der alskillige 10000-vis m2 parkeringspladser, for<br />
ikke at tale om parkeringshuse, områder som snildt kunne bruges<br />
til andre formål end at parkere sin bil på. Hvorfor bygger<br />
man ikke en stor parkeringskælder lidt uden for centrum, evt. på<br />
havnen? Hvis bilerne bliver parkeret under jorden kunne man<br />
bruge pladsen oven på parkeringskældren til rekreative områder,<br />
parker, åbne pladser eller lignende... Jeg ved godt at det<br />
rent økonomisk er meget dyrere at bygge ned i jorden i stedet<br />
for op i luften, men det endelige resultat bliver meget pænere<br />
at se på, hvilket vil gavne <strong>Aalborg</strong>s borgere og de mange turi-
.....<br />
.....<br />
.....<br />
.....<br />
Bilag<br />
ster som hvert år besøger vor by! Så kunne man også rive det<br />
utroligt grimme parkeringshus ved Magasin ned (og evt. erstatte<br />
det af en parkeringskælder). Derved kunne man også slippe af<br />
med al den forurenede jord som må formodes at findes under<br />
Metax-stationen lige rundt om hjørnet!<br />
Mvh > Søren C. P. Bøgel<br />
Synspunkt: Hej igen!<br />
Jeg glemte helt at nævne <strong>Eternitten</strong>! I stedet for at rive det hele<br />
ned kunne det give et flot og spændende resultet hvis man<br />
bevarede nogle (eller dele) af de gamle bygninger. Især i.fb.m<br />
etablering af et nyt boligområde tror jeg med fordel man kunne<br />
benytte de gamle bygninger til at skabe et spændende (og<br />
smukt) resultat! Flot (og anderledes) at se på, og spændende at<br />
bo i!<br />
Mvh > Sørenn C. P. Bøgel<br />
Synspunkt: De gamle og utidssvarende produktions- og lagerbygninger<br />
bør nedrives for at gøres plads til mere »rum« og<br />
luft ned til fjorden. Som nævnt i en kommentar til dette emne,<br />
så mener jeg også der er mere brug for adgang til fjorden og<br />
grønne områder ned til vandet.<br />
B. Stenbro<br />
Synspunkt: <strong>Aalborg</strong> har altid været kendt som en arbejderby<br />
og de gamle fabrikker har været byens ansigt udad til. Nu er<br />
industrien på vej ud, mange bygninger står tomme og byen er<br />
ude i en identitetskrise. jeg mener man bør bevare så mange<br />
af de gamle industribygninger som muligt, for hvis man fjerner<br />
de gamle bygninger fjerner man en vigtig del af byens kulturarv.<br />
Det kan da godt være at de har udtjent deres formål som industribygninger,<br />
men tilgengæld er det kun fantasien der sætter<br />
grænser for hvad man ellers kan benytte dem til, det synes jeg<br />
planerne for det gamle nordkraft er et rigtigt godt eksempel på.<br />
Jeppe Fink<br />
Synspunkt: Afhængig af bygningsstand er det værd at bevare<br />
så meget som muligt. Det ses jo i andre byer hvor godt det kan<br />
udnyttes, og hvor smukt det kan vise byens tidligere industristatus.<br />
Charlotte Gulbæk<br />
Fra ArkitekturForums hjemmeside www.aalborg.dk/arkitektur<br />
Synspunkter<br />
.....<br />
.....<br />
Synspunkt: Hej <strong>Workshop</strong>! Der er klart bygninger der skal<br />
bevares og bygninger der ikke skal. Men hvad angår industribygningerne<br />
i <strong>Aalborg</strong> syntes jeg klart at størstedelen bør<br />
fjernes. Nordkraft og bygningerne ved siemenskaj syntes jeg<br />
bør bevares pga henholdsvis brugbarhed og rå industri historie,<br />
samt for siemenskaj bygningerne, et faktisk ok arkitektonisk ydre<br />
( Runde former, som fjorden!)<br />
Kvægtorvet er øjeguf og historie, samt »betalt« så det bør<br />
blive. <strong>Eternitten</strong> m.m må ofres for at skabe et nyt syn på <strong>Aalborg</strong><br />
uden for nordjylland. Vi bør gemme noget til eftertiden, men<br />
også ryde op i noget af det! selv om vi er nordjyder som frygter<br />
alt nyt!<br />
MVH Claus Bisgaard<br />
Synspunkt: Husk på hvad arkitektur reelt set er. Det er en metode<br />
til at skabe arealer der giver mennesker mest mulig glæde.<br />
At en bygning engang var formidabel, er irrelevant hvis<br />
den ikke længere kan leve op til de behov samfundet har. I det<br />
tilfælde er det ligegyldigt hvor kendt arkitekten var eller hvor<br />
meget han var omtalt. hvis arealet har udlevet sin brugbarhed,<br />
må konstruktionen væk.<br />
<strong>Aalborg</strong> er en by ved fjoeden, men det ved meget få. I realiteten<br />
er aalborg ikke forbundet med fjorden, for aalborgenserne<br />
han ikke komme i nærheden af den, uden at skulle ligte til DLG’s<br />
stank, eller sidde på en betonmole. Det er ærgeligt og vil være<br />
realiteten i de næste 26 år som DLG har kontrakt på endnu.<br />
Vi må blot håbe, at man i de kommende år tænker mere på<br />
de mennesker der skal bo i byen, end på de mennesker der sidder<br />
i byrådet med egen agenda.<br />
Jeg håber dette initiativ vil være med til at skabe større fokus<br />
på det der glæder. Isbanen i cantrum, bilerne væk fra centrum,<br />
sikringen af de grønne arealer, kulturhuset, caféerne.<br />
Den kommende tid burde måske helliges børnene og børnefamilierne.<br />
Der er behov for at tænke lidt mere på den kommende<br />
generation, og lidt mindre på den afgående »Charlie<br />
generation« - de klarer sig fint uden hjælp.<br />
Thomas Ørgaard Bredgaard<br />
Industri workshoppen på <strong>Eternitten</strong><br />
51
Kataloget er udarbejdet af ArkitekturForum <strong>Aalborg</strong>, i samarbejde med konsulent > Sven Allan Jensen as, <strong>Aalborg</strong> 05/2005<br />
<strong>Workshop</strong>pen er støttet af Fonden Realdania og <strong>Aalborg</strong> <strong>Kommune</strong>s Skole- og Kulturforvaltning.