Finland 3.0 - dk - Rettet
Finland 3.0 - dk - Rettet
Finland 3.0 - dk - Rettet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Landeoplysninger<br />
FINLAND<br />
Dette afsnit indeholder baggrundsoplysninger om landet, herunder nøgletal, seneste økonomiske nøgletal og oplysninger<br />
om landets regering.<br />
Nøgletal<br />
Hovedstad – andre større byer Helsinki ⎯ Espoo, Tampere, Vantaa, Turku<br />
Areal 338.145 km 2 (heraf er 69 % skov)<br />
Sprog Finsk, svensk (lille minoritet)<br />
Valuta EUR (euro)<br />
Landekode +358<br />
Helligdage 2008: 1., 6. jan.; 21.-24. mar.; 1., 11. maj; 20.-21. juni; 1. nov.; 25.-26.<br />
dec.<br />
Bankernes åbningstider 9:00 – 16:15 / 16:30 (man-fre)<br />
Fondsbørs Helsinkibørsen, som er en del af NASDAQ OMX-gruppen<br />
Toneangivende aktieindeks OMXH25 (tidligere HEX 25)<br />
Overordnet aktieindeks OMXH All-Share (HEXTech- og HEX-portefølje)<br />
Internetdomæne .fi<br />
Økonomiske nøgletal<br />
2002<br />
Valutakurs – EUR/USD 1 1,0626 0,8860 0,8054 0,8041 0,7973 0,7296<br />
Pengemarkedsrente<br />
(1 md. Euribor) (%) 1 3,306 2,346 2,081 2,143 2,940 4,08<br />
Forbrugerinflation (%) 2 2,0 1,3 0,1 0,8 1,5 1,5<br />
Arbejdsløshed (%) 3 9,1 9,0 8,8 8,4 7,7 7,8<br />
BNP-vækstrate (%) 2 1,6 1,8 3,5 2,9 3,5 2,5<br />
BNP (EUR mia.) 4 144,0 145,9 151,9 157,4 164,7 170,4<br />
BNP (USD mia.) 5 135,5 164,7 188,7 195,7 206,6 217,8<br />
Indbyggere (mio.) 6 5,20 5,21 5,22 5,228 5,236 5,244<br />
BNP pr. capita (USD) 26.147 31.658 36.192 37.504 39.332 41.542<br />
Betalingsbalance (% af BNP) 7 9,3 6,4 7,8 5,1 5,1 4,6<br />
1: Middelkurs Kilder: IMF, ECB<br />
2: Årlig procentvis ændring<br />
3: Harmoniseret definition ILO (Den Internationale Arbejdsorganisation)<br />
4: BNP i markedspriser. Produktionsbaseret tilgang<br />
5: Pr. valutakurs<br />
6: Ultimo<br />
7: Handelsbalance for varer og tjenester + nettoin<strong>dk</strong>omst + nettooverførsler<br />
Regeringen<br />
2003<br />
» Uafhængig republik siden 1917 (fra Rusland).<br />
» Styreform: Etkammerparlament med 200 medlemmer, der vælges for en fireårs periode ved proportionel<br />
repræsentation. Sidste parlamentsvalg fandt sted i marts 2007.<br />
» Regeringsleder: Statsminister Matti Vanhanen (Centerpartiet) står i spidsen for den koalitionsregering, som blev<br />
dannet efter det seneste valg i marts 2007. Det består af Centerpartiet og det Nationale Koalitionsparti (centrumhøjre).<br />
» Statsoverhoved: Tarja Halonen, Republikken <strong>Finland</strong>s præsident, valgt (først i 2000 og senest i januar 2006) for<br />
en seksårsperiode ved direkte folkeafstemning. Dette vil være hendes sidste seksårs periode, da ingen<br />
præsident siden 1999 har kunnet vælges for mere end to på hinanden følgende perioder.<br />
» Medlem af EU siden 1995.<br />
Landeprofil: <strong>Finland</strong> 1 Seneste opdatering: Marts 2008<br />
2004<br />
2005<br />
2006<br />
2007
Juridiske og lovgivningsmæssige aspekter<br />
Dette afsnit indeholder oplysninger om landets juridiske og lovgivningsmæssige aspekter, herunder lovgivning, status<br />
som valutaindlænding og valutaudlænding, kontohaverforhold, bestemmelser om cash pooling, kontotyper og gebyrer,<br />
kontrol med fremmed valuta, krav om indberetning til centralbanken, bekæmpelse af hvidvaskning og elektroniske<br />
transaktioner.<br />
Oversigt<br />
» Den finske lovgivning vedrørende de finansielle markeder er i høj grad påvirket af EU’s direktiver. Markedet for<br />
finansielle handler er således frit.<br />
Status som valutaindlænding og valutaudlænding<br />
» Valutaindlændinge er økonomiske enheder, der permanent er engageret i økonomiske aktiviteter i <strong>Finland</strong>, og<br />
som har et fast forretningssted i <strong>Finland</strong>, f.eks. kontor eller produktionsfaciliteter, hvorfra de udfører deres<br />
aktiviteter.<br />
» Økonomiske aktiviteter betragtes som værende permanente, hvis de har en varighed af mindst et år. Ellers<br />
betragtes aktiviteterne som værende udført af økonomiske enheder med status af valutaudlænding.<br />
» I praksis betragtes alle enheder, som er registreret i <strong>Finland</strong>, som valutaindlændinge. Som en undtagelse<br />
betragtes udenlandske filialer af virksomheder, som er registreret i <strong>Finland</strong>, dog som valutaudlænding.<br />
Tilsvarende betragtes finske afdelinger af udenlandske virksomheder som valutaindlændinge.<br />
Kontohaverforhold<br />
» Enhver type konto kan ejes af både valutaudlændinge og valutaindlændinge.<br />
Bestemmelser om cash pooling<br />
» Cash concentration og notional pooling er tilladt både indenlandsk og på tværs af grænserne.<br />
» Cash pooling på tværs af juridiske enheder inden for samme koncern er tilladt under overholdelse af visse<br />
låneregler.<br />
» Valutaindlændinge og valutaudlændinge kan deltage i den samme cash pool, men centralbankens<br />
indberetningskrav skal opfyldes, og reglerne for udbytteskat skal overholdes.<br />
» Den finske lovgivning tillader multi-currency cash pooling, om end det kun i mindre udstrækning tilbydes af<br />
bankerne.<br />
Kontotyper og gebyrer<br />
» Løbende konti kan åbnes i alle valutaer, der kan handles frit, og tilbydes med eller uden trækningsret.<br />
» Konti i EUR kan konverteres til udenlandsk valuta.<br />
» Renten er i højere grad end i mange andre europæiske lande baseret på faste satser, hvor bankerne anvender en<br />
basisrente, men renter baseret på markedsrenten med fradrag af en marginal anvendes i stigende grad.<br />
» Der opkræves normalt kontogebyr, men det kan forhandles. For indenlandske betalinger opkræves et<br />
transaktionsgebyr – for visse typer af udenlandske betalinger opkræves et promillegebyr<br />
» I overensstemmelse med EU-reglerne (Forordning 2560/2001) om grænseoverskridende betalinger i EUR,<br />
koster betalinger/overførsler til EU-lande og visse EFTA-lande det samme som indenlandske<br />
betalinger/overførsler i EUR.<br />
– EU-standardoverførsler kan kun foretages i EUR.<br />
– Maksimumbeløbet på EUR 50.000 må ikke overskrides.<br />
– Betalingen skal krediteres en konto i et EU-land (eller visse EFTA-lande).<br />
– Der skal oplyses korrekt IBAN og BIC på modtager.<br />
– Gebyr for overførslen deles mellem afsender og modtager (de betaler hver især det gebyr, der påløber i<br />
deres respektive lande).<br />
– Bemærk: Ordrer, der ikke opfylder disse krav, vil blive udført som udenlandske overførsler og pålagt<br />
gebyr tilsvarende.<br />
» IBAN blev implementeret i oktober 2001.<br />
Landeprofil: <strong>Finland</strong> 2 Seneste opdatering: Marts 2008
Kontrol med fremmed valuta<br />
» Euroen flyder frit, men Den Europæiske Centralbank kan intervenere eller koordinere en intervention med de<br />
andre centralbanker i eurolandene for at stabilisere valutakursen.<br />
» Der er ingen valutakontrol.<br />
Krav om indberetning til centralbanken<br />
» Den finske centralbank indhenter månedlige statistikker med opgørelse over betalinger fordelt på indenlandske<br />
og grænseoverskridende transaktioner.<br />
» Enkelttransaktioner indberettes ikke.<br />
Bekæmpelse af hvidvaskning<br />
» Indenrigsministeriet har ansvaret for at udarbejde lovgivning til bekæmpelse af hvidvaskning.<br />
» Grundlaget for bekæmpelse af hvidvaskning i <strong>Finland</strong> er loven om bekæmpelse og fjernelse af hvidvaskning (Act<br />
on Preventing and Clearing Money Laundering), som trådte i kraft den 1. marts 1998, og som bl.a. etablerede en<br />
central enhed – Money Laundering Clearing House (MLCH), som modtager alle indberetninger om mistænkelige<br />
transaktioner. FIN-FSA (finske finanstilsyn) har ansvaret for at føre tilsyn med, om driftsprocedurer, risikostyring<br />
og interne kontrolprocedurer er i overensstemmelse med den gældende lovgivning om bekæmpelse af<br />
hvidvaskning.<br />
» Den finske lovgivning om hvidvaskning omfatter pengeinstitutter, kreditinstitutter, investeringsselskaber,<br />
pantelånere, ejendomsmæglere og bookmakervirksomheder (f.eks. kasinoer).<br />
» <strong>Finland</strong> er medlem af Financial Action Task Force (FTAF) og har indarbejdet de fleste af de 40 anbefalinger i den<br />
finske lovgivning.<br />
» <strong>Finland</strong> har implementeret EF-direktivet om hvidvaskning (Rådets direktiv 91/308/EØF af 10. juni 1991, ændret<br />
ved direktiv 2001/97/EF af 4. december 2001).<br />
» Det "Tredje direktiv" erstatter eksisterende EU-lovgivning og inkorporerer de fyrre anbefalinger fra Financial<br />
Action Task Force (FTAF), som blev ændret i juni 2003, i EU-lovgivningen. Ifølge officielle kilder forventer den<br />
finske regering, at det "Tredje direktiv" træder i kraft den 1. juli 2008. Det nye lovforslag om hvidvaskning var til<br />
førstebehandling i parlamentet den 13. marts 2008. Næste skridt er at lovforslaget sendes i forskellige udvalg.<br />
Herefter vil det blive sendt retur til behandling på et plenarmøde, og parlamentet vil stemme om det.<br />
Elektroniske transaktioner<br />
» Loven om elektroniske signaturer (14/2003) trådte i kraft i <strong>Finland</strong> den 1. februar 2003 og vedtog Europa-<br />
Parlamentets og Rådets direktiv 1999/93/EF af 13. december 1999 om en fællesskabsramme for elektroniske<br />
signaturer.<br />
» I henhold til loven om elektroniske signaturer svarer en elektronisk signatur til en håndskrevet signatur, såfremt<br />
den er genereret af ”et sikkert signaturgenereringssystem” og er bekræftet med et ”kvalificeret certifikat”.<br />
» Elektronisk fakturering er tilladt i henhold til finsk lov.<br />
Banker<br />
Dette afsnit indeholder en oversigt over bankmarkedet, markedsdominerende banker og baggrundsoplysninger<br />
vedrørende centralbanken og dens opgaver.<br />
Oversigt<br />
» Strukturen i den finske banksektor har ændret sig betydeligt, dels som en konsekvens af bankkrisen i<br />
begyndelsen af 1990’erne og den efterfølgende nordiske integration (f.eks. den grænseoverskridende fusion,<br />
hvorved Nordea blev dannet og Danske Banks opkøb af Sampo Bank), dels som en følge af den teknologiske<br />
udvikling, som har ført til dannelsen af "finansielle konglomerater", der producerer og sælger en lang række<br />
finansielle tjenester.<br />
» Med salget af Sampo Bank kom udenlandske bankers andel af bankvirksomhed i <strong>Finland</strong> til at udgøre mere end<br />
halvdelen af markedet for mange bankprodukter og bankydelser.<br />
» Ultimo 2006, det sidste år for hvilket der foreligger statistikker, var der 3.368 pengeinstitutafdelinger i <strong>Finland</strong>:<br />
Heraf 13 banker, 40 sparekasser, OKO Bank Group Central Cooperative (som består af ca. 232 andelsbanker)<br />
og 42 lokale andelsbanker. Omkring 21 udenlandske banker har filialer, hvoraf kun 11 modtager indlån, og tre<br />
har repræsentationskontorer i <strong>Finland</strong>.<br />
» <strong>Finland</strong>s medlemskab af Det Europæiske System af Centralbanker og indførelsen af euroen har sat kraftigt skub<br />
i såvel omstruktureringen som den teknologiske udvikling.<br />
Landeprofil: <strong>Finland</strong> 3 Seneste opdatering: Marts 2008
» Den finansielle infrastruktur, dvs. betalings- og afviklingssystemer samt børser, anvender teknologi og<br />
telekommunikation i større omfang end mange europæiske lande. Mere end 95 % af betalingerne i <strong>Finland</strong><br />
foretages således elektronisk, hvilket reducerer betydningen af filialer.<br />
» Basel II-aftalen (kapitaldækningsregler), der er baseret på EU-direktiverne vedtaget i juni 2006 og adskillige<br />
fortolkningsretningslinjer udstedt af det Europæiske Banktilsynsudvalg, trådte i kraft i starten af 2007. Aftalen<br />
implementeres dog ikke i alle banker på samme tid, da det er op til de enkelte banker, om de vil vente med at<br />
indføre de nye regler til begyndelsen af 2008.<br />
Markedsdominerende banker<br />
» De tre største bankkoncerners samlede markedsandel, dvs. Nordea Bank <strong>Finland</strong>, OP Bank Group og Sampo<br />
Bank, er ca. 85 % af både ind- og udlån i <strong>Finland</strong>.<br />
» Nordea-koncernen er den største, når vi taler balancesum. OP Bank Group er en landsdækkende bankkoncern<br />
med 238 uafhængige andelsbanker og en central organisation. Bankdelen af Sampo-koncernen (som også<br />
omfatter forsikring) blev en del af Danske Bank-koncernen i november 2006 (købt for ca. 4 mia. EUR) og er den<br />
tredjestørste.<br />
Centralbanken<br />
» Suomen Pankki (Bank of <strong>Finland</strong>), opererer under parlamentets garanti og tilsyn. Som medlem af Det<br />
Europæiske System af Centralbanker (ESCB) er dens primære mål at bevare prisstabilitet i eurolandene og<br />
<strong>Finland</strong>.<br />
» Bank of <strong>Finland</strong> har fire tydeligt afgrænsede opgaver:<br />
– pengepolitik og analyser<br />
– finansielle markeder og statistikker<br />
– bankvirksomhed<br />
– valutafordeling<br />
Finansielle myndigheder<br />
Dette afsnit indeholder oplysninger om de vigtigste finansielle myndigheder og landets bankforening.<br />
Oversigt<br />
» Tilsynet med finans- og forsikringskonglomeraterne udføres i fællesskab af det finske finanstilsyn og<br />
forsikringstilsynet. Den ene af tilsynsmyndighederne fungerer som koordinator, afhængig af om konglomeratet<br />
primært er engageret i bank- eller forsikringsvirksomhed.<br />
Finanstilsynet (FIN-FSA)<br />
» Det finske finanstilsyn (FIN-FSA) fører tilsyn med de finansielle markeder og de, der deltager i disse markeder,<br />
herunder banker, investeringsselskaber, administrationsselskaber og fondsbørsen samt andre finansielle<br />
institutioner. Forsikringstilsynet, som har et tæt samarbejde med finanstilsynet, fører tilsyn med<br />
forsikringsselskaberne.<br />
» Formålet med FIN-FAS's aktiviteter er at sikre finansiel stabilitet på og offentlig tillid til de finansielle markeder,<br />
som fastlagt i loven om finanstilsynet.<br />
» Ud over de finske kreditinstitutters indenlandske filialer fører FIN-FSA også tilsyn med disses filialer og<br />
repræsentationskontorer i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.<br />
» Fører tilsyn med udenlandske kreditinstitutters drift af filialer og repræsentationskontorer i <strong>Finland</strong>.<br />
» Ansvarlig for overvågning af, at de internationale regnskabsstandarder (IFRS) overholdes.<br />
Forsikringstilsynet (ISA)<br />
» Forsikringstilsynets primære opgaver er at overvåge forsikrings- og pensionsinstitutioner samt andre operatører<br />
inden for forsikringssektoren.<br />
» ISA er en tilsynsmyndighed under ministeriet for sociale anliggender og sundhed men med uafhængig<br />
bemyndigelse til at føre tilsyn.<br />
» ISA fører tilsyn med forsikringsselskaber, lokale gensidige forsikringsforeninger, personalegodefonde,<br />
firmapensionskasser, pensionsinstitutioner oprettet på grundlag af loven, den kommunale pensionsinstitution,<br />
den sociale pensionsfond, kirkepensionsfonden, forsikringsformidlere, arbejdsløshedsfonden,<br />
arbejdsløshedsforsikringsfonden, uddannelsesfonden og andre selskaber under den gældende lovgivning.<br />
Landeprofil: <strong>Finland</strong> 4 Seneste opdatering: Marts 2008
Sammenslutningen af finske finansielle tjenesteydelser<br />
» Den 1. januar 2007 fusionerede den finske bankforening og sammenslutningen af finske forsikringsselskaber,<br />
hvorved sammenslutningen af finske finansielle tjenesteydelser blev dannet. Den primære årsag til fusionen<br />
mellem de to organisationer var strukturændringer i bank- og forsikringssektoren.<br />
» Den nye sammenslutning fortsætter det hidtidige lobbyarbejde.<br />
» Dens formål er ikke alene at sikre sektoren gunstige driftsbetingelser, velfungerende finansielle markeder og<br />
effektive betalingssystemer men også at understøtte de nye muligheder, der tilbydes medlemmerne i fremtiden.<br />
» Arbejdsopgaverne omfatter samarbejde om og tilsyn med interesser i den finansielle sektor.<br />
» Per marts 2008 var der 446 medlemmer.<br />
Clearingsystemer<br />
Dette afsnit indeholder en oversigt over de forskellige clearingsystemer, der er i drift, herunder oplysninger om hvert<br />
system så som transaktionstyper, driftstider og nærmere oplysninger om clearingforløb.<br />
Oversigt<br />
» Der er ingen fælles clearingcentre i <strong>Finland</strong>. Alle bank-til-bank transaktioner cleares bilateralt og afvikles via<br />
bankernes respektive konti i centralbanken.<br />
» Der anvendes to high value clearingsystemer i <strong>Finland</strong>: Det paneuropæiske RTGS-system, TARGET2, og<br />
interbank-nettoafviklingssystemet til store betalinger, POPS, som drives af en række banker, der deltager direkte<br />
i clearingen.<br />
» Low value-clearing af detailbetalinger sker via massetransaktions-clearingsystemet (PMJ), der drives af de<br />
banker, som deltager direkte.<br />
High value clearing – TARGET2<br />
» Det nuværende paneuropæiske RTGS-system, TARGET, migrerede til en fælles platform (SSP), TARGET2,<br />
hvilket vil gøre de 16 decentraliserede RTGS-systemer i de individuelle Eurosystem-lande og ECB's<br />
betalingsmekanisme (EPM) forældede.<br />
» Migrationen skete i tre trin i perioden 19. november 2007 til 19. maj 2008 (15. september 2008 er forbeholdt<br />
uforudsete behov).<br />
» Centralbanken koordinerer sine kontohaveres migration til den fælles platform. <strong>Finland</strong> tiltrådte TARGET2 i den<br />
anden migrationsfase den 18. februar 2007 sammen med Belgien, Frankrig, Irland, Holland, Portugal og Spanien.<br />
» Centralbankerne i Sverige og Storbritannien vil ikke migrere til TARGET2.<br />
» Deltagelse: Der er mulighed for direkte og indirekte deltagelse, adresserbare BIC-adgang og<br />
multiadressatadgang, også kendt som teknisk BIC-adgang. De direkte deltagerkriterier for TARGET2 er de<br />
samme som for det nuværende TARGET-system. Det er kun de tilsynsførte kreditinstitutter inden for EØF, der<br />
kan blive indirekte deltagere.<br />
» Transaktionstyper: Primært store betalinger, der relaterer til interbankaktiviteter.<br />
» Priser: Mellem 0,125 EUR og 0,80 EUR, afhængig af deltagelsesform.<br />
» Driftstider: Driftsdagen i TARGET2 vil være længere end i det nuværende TARGET-system. I TARGET2 starter<br />
den næste bankdag om aftenen den foregående dag. Natvinduet vil være tilgængeligt fra 19:30 til 6:45 med en<br />
teknisk vedligeholdelsesperiode på tre timer mellem 22:00 og 1:00. Dagtimerne for kundebetalinger er 7:00-<br />
17:00 CET.<br />
» Transaktionsoplysninger:<br />
- Direkte deltagelse: Til udveksling af betalingsoplysninger vil TARGET2 benytte SWIFTNet FIN-tjenesten,<br />
mens SWIFTNet-tjenesterne "Interact", "Browse" og "FileAct" vil blive brugt til oplysnings- og kontrolservice.<br />
POPS<br />
» POPS-systemet er et realtids-, decentraliseret betalingssystem, som er baseret på bilateral dataudveksling.<br />
Systemet blev udviklet af medlemsbankerne og den finske bankforening i fællesskab. Bankerne er også<br />
involveret i vedligeholdelsen af POPS-systemet.<br />
» Ni direkte deltagere, hvoraf 3 var filialer af udenlandske banker.<br />
» Transaktionstyper: Ekspresoverførsler, bankchecks og checks.<br />
» Priser: Deltagerne afholder deres egne omkostninger med hensyn til deres interne betalingssystemer og<br />
datatransmission.<br />
» Driftstider: Man–fre 8.00 – 16.30 CET.<br />
» Clearingforløb: Medlemsbankerne i POPS-systemet sender betalingsinstruktioner direkte til hinanden.<br />
Interbankoverførsler kan ske ved brutto- eller nettoafvikling afhængig af størrelsen af det beløb, som skal<br />
Landeprofil: <strong>Finland</strong> 5 Seneste opdatering: Marts 2008
overføres. Hvis overførslen overstiger den gensidigt aftalte grænse for bruttoafvikling, foretages en<br />
bruttoafvikling via BOF-RTGS. Mindre beløb nettes bilateralt, dvs. bankernes bilaterale debet/kredit-positioner<br />
opdateres kontinuerligt i løbet af dagen på grundlag af de mellemliggende transaktioner. Når den bilaterale<br />
debetlimit nås, foretages der en overførsel via <strong>Finland</strong>s TARGET2-forbindelse. Ved dagens slutning foretages der<br />
en afvikling, som nulstiller resten af de bilaterale forpligtelser.<br />
Low V alue Clearing (PMJ)<br />
» PMJ er et betalingssystem, som er udviklet af de finske banker og den finske bankforening i fællesskab.<br />
» Transaktionstyper: Massetransaktioner som f.eks. kreditoverførsler, direct debits og betalingskorttransaktioner.<br />
» Priser: PMJ har et indmeldelsesgebyr men ikke andre gebyrer. Alle banker afholder deres egne omkostninger;<br />
PMJ anvendes således på gensidig basis.<br />
» Driftstider: Mandag-fredag døgnet rundt.<br />
» Clearingforløb: PMJ er et indenlandsk interbankbetalingssystem, som er baseret på batch-behandling.<br />
Betalingsordrer sendes bilateralt mellem bankerne, og afvikling baseret på clearingopgørelser sker to gange<br />
dagligt i TARGET2.<br />
Udviklingsområder<br />
» E-afvikling er en ny service baseret på TCP/IP fra centralbanken, som kan anvendes i forbindelse med<br />
korrespondentbanker samt ACH-overførsler og RTGS-behandling.<br />
» Bankerne anvender e-afvikling til den ud- og indgående trafik af transaktioner. Al betalingstrafik sker via det<br />
normale interbankbetalingsnetværk. E-afviklingsmodulet skaber et digitalt afviklingsstempel til alle udgående<br />
betalingstransaktioner og validerer det digitale afviklingsstempel på alle indgående betalingstransaktioner.<br />
» Konceptet er som følger:<br />
– Centralbanken udsteder likviditet til bankernes e-afviklingsmoduler ved dagens begyndelse mod<br />
bankernes indlån i centralbanken.<br />
– Afviklingen sker direkte mellem to bankers e-afviklingsmoduler ved hjælp af den udstedte likviditet.<br />
– Afsenders bank anmoder om et e-afviklingsstempel fra sit e-afviklingsmodul.<br />
– Afviklingsstemplet overføres til modtagers bank sammen med betalingsoplysningerne.<br />
– Afviklingen er endelig, når modtagers banks e-afviklingsmodul har valideret stemplet.<br />
Betalinger og betalingsmåder<br />
Dette afsnit indeholder en oversigt over de betalingsmetoder, der anvendes i landet, herunder statistikker og mere<br />
detaljerede oplysninger om disse metoder.<br />
Oversigt<br />
» Selvom <strong>Finland</strong> og de andre nordiske lande generelt opfattes som kontantløse samfund, på grundlag af løselige<br />
beregninger i 2006 vedrørende brugen af kontanter ved indenlandske detailhandelsbetalinger, skønner<br />
centralbanken, at målt på værdi anvendes kontanter ved næsten halvdelen af betalingerne, mens andelen stadig<br />
kan være noget højere målt på mængde.<br />
» Langt de fleste betalinger foretages ved kreditoverførsel, selv om denne betalingsmetode har nået toppen.<br />
Betalinger med checks falder hurtigt, mens betalinger med kort stiger.<br />
Transaktionsmængder, mio.<br />
Transaktionsværdier EUR<br />
mia.<br />
2004 2005 2006 % ændring 2004 2005 2006 % ændring<br />
Hævekort 506 598 718 20,07 17,5 19,8 22,5 13,64<br />
Kreditkort* 73 76 91 19,74 4,3 4,5 5,6 24,44<br />
Kreditoverførsler 573 623 657 5,46 3.725 4.063 4.377 7,73<br />
Direct debits 69 72 79 9,72 35,7 39,9 40,9 2,51<br />
Checks 0,6 0,7 0,6 -14,29 50 30 28,0 -6,67<br />
I alt 1.222 1.370 1.547 12,92 3.833 4.157 4.474 7,63<br />
* Herunder kort med forsinket debitering Bemærk: Tallene er afrundede. Ændring i procent udregnet fra 2005-2006<br />
Kilder: ECB Statistical Data Warehouse<br />
Landeprofil: <strong>Finland</strong> 6 Seneste opdatering: Marts 2008
Betalingskort<br />
» Siden sidst i 1980'erne er betalingskort - især debetkort - blevet anvendt til daglige detailbetalinger og har<br />
delvist erstattet kontanter og næsten helt erstattet checks.<br />
» I 2006 var der 809 mio. transaktioner med betalingskort, dvs. ca. 154 pr. indbygger. Den samlede værdi af disse<br />
transaktioner var 28,1 mia. EUR, dvs. et gennemsnit på 29 EUR per transaktion.<br />
» Det internationale Visakort og Eurocard/Mastercard er de mest populære kreditkort i <strong>Finland</strong>. Diners Club og<br />
American Express anvendes også i en vis udstrækning. I 2006 var der 3.63 mio. kreditkort i cirkulation.<br />
» Ultimo 2006 var der 4,95 mio. debetkort i cirkulation.<br />
» Fysiske debetkort er typisk kun gyldige i <strong>Finland</strong>, mens Visa Electron også accepteres i andre lande – måske en<br />
af grundene til kortets stigende popularitet.<br />
» Den finske banksektor har besluttet at erstatte den nuværende landsdækkende debetkortsordning med<br />
internationale debetkort. I overensstemmelse med SEPA-standarden vil bankerne fra 2008 kun udstede kort som<br />
kan anvendes i alle EU-lande.<br />
» Det største e-pengesystem Avant blev lukket ned i 2005.<br />
» Otto er det eneste netværk af pengeautomater i <strong>Finland</strong>. Det drives af Automatia Pankkiautomaatit Oy, som har i<br />
alt 3.279 automater og ejes af Nordea, Sampo banker og OP Bank Group.<br />
» Der er kommet mange flere kasseterminaler i de seneste år. I 2006 var antallet 105.000 tusinde, en stigning på<br />
57% siden 2000.<br />
Kreditoverførsler<br />
» Kreditoverførsel er det dominerende betalingsinstrument i <strong>Finland</strong>, målt på både volumen og værdi. B2Btransaktioner<br />
udføres næsten udelukkende som kreditoverførsler, da mange virksomheder sender betalinger via<br />
deres eget ERP-system og betalingsanmodninger direkte til banken i batches.<br />
» Den normale valørdato er +1, men det er i et vist omfang muligt for større virksomheder at aftale, at de modtager<br />
betalinger fra andre konti i den samme bank med valør samme dag. Endvidere er der mulighed for<br />
ekspresoverførsel, hvor midler overføres til modtageren inden for en time.<br />
» Overførselsformularer, som i stort omfang ekspederes automatisk, findes både som bank- og postgiro, som er<br />
kompatible løsninger, hvor den samme formular kan anvendes.<br />
» Virksomhedernes fakturerings- og betalingssystemer er forbundet med hinanden via "referencegiro", som<br />
indeholder et referencenummer, der identificerer afsenderen, modtageren og fakturaen.<br />
Direct Debits<br />
» Direct debit har, på trods af at det er en økonomisk og let anvendelig betalingsmåde, været forholdsvis længe<br />
om at vinde fodfæste i <strong>Finland</strong>, indtil en parallel service, direkte fakturering, blev indført for nylig. Ikke desto<br />
mindre går udviklingen langsom.<br />
» Hvor det traditionelle direct debit system især benyttes af ældre mennesker, betaler folk under 65 normalt deres<br />
regninger via internettet eller nu via direkte fakturering.<br />
» Tjenesten gør det muligt for indbetaler at tjekke betalingsoplysningerne på fakturaen, før betalingen go<strong>dk</strong>endes.<br />
Der er oprettet en forbindelse fra bankerne til fakturaudstederens system, gennem hvilken indbetaler kan se de<br />
nærmere oplysninger på fakturaen.<br />
» Direct debits cleares med valør samme dag, hvis begge parter har konto i den samme bank. Hvis indbetaler og<br />
betalingsmodtager benytter forskellige banker, er valørdato for transaktionen dag 1. Direct debits cleares<br />
gennem PMJ-clearingsystemet (se afsnittet "Clearingsystemer" ovenfor).<br />
C hecks<br />
» Som i mange andre europæiske lande er brugen af checks meget begrænset og stadig faldende, og ophøret af<br />
checkgarantien i 2001 har bidraget yderligere hertil. Som følge heraf står checks trukket af kunder og banker for<br />
stadig mindre af den samlede volumen af kontantløse betalingsinstrumenter i <strong>Finland</strong>.<br />
» I 2006 faldt checkvolumen og værdien.<br />
Mobilkontanter<br />
» Det er muligt at foretage betalinger via mobiltelefon eller andre mobile kontantautomater i <strong>Finland</strong>. Betalingerne<br />
overføres direkte fra telefonen til kontoen hos serviceudbyderen. De større mobiloperatører tilbyder tjenesten<br />
mobilkontanter i deres abonnement.<br />
» Maksimumsaldoen i mobilpungen er 400 EUR. Mindstebeløbet, som kan overføres til pungen, er 5 EUR.<br />
Landeprofil: <strong>Finland</strong> 7 Seneste opdatering: Marts 2008
Elektroniske bankydelser<br />
Dette afsnit indeholder en oversigt over elektroniske bankydelser i landet og oplysninger om EDIFACT, e-betalinger og efakturering.<br />
Oversigt<br />
» <strong>Finland</strong> har en lang tradition for elektroniske banktjenester, og som følge af at den finske bankforening har<br />
indgået en aftale med bankerne om de tekniske standarder for elektroniske banktjenester i <strong>Finland</strong>, er markedet<br />
stærkt domineret af få udbydere, som yder softwareløsninger til alle former for banktjenester (Analyste,<br />
OpusCapita og Solo Multibank). Bankerne tilbyder dog i et vist omfang også deres egne systemer.<br />
» Bankerne har tilbudt elektroniske banktjenester til privatkunder i mere end 20 år.<br />
» Ultimo 2005 var der indgået næsten 3,6 mio. netbankaftaler mellem banker og kunder. Antallet af netbankaftaler<br />
er steget stærkt i de sidste fem år. Man har kunnet gøre brug af banktjenester (f.eks. betaling af regninger og<br />
saldoforespørgsel) via mobiltelefonen siden 1996.<br />
» I 2005 var antallet af betalinger via internet og telebank 284 mio., en stigning på 38 % i forhold til 1984.<br />
» Mere end 95 % af alle betalinger fra private blev i 2005 overført elektronisk, mens antallet fra erhvervskunder var<br />
helt oppe på 99 %.<br />
» Ifølge en undersøgelse, som blev foretaget af den finske bankforening i oktober 2005, bruger 76 % af finnerne<br />
internettet, og 66 % af befolkningen i aldersgruppen 15-74 år (dvs. omkring 2,6 mio. mennesker) bruger<br />
regelmæssigt netbanktjenester via internettet.<br />
Funktionalitet – e-banking systemer<br />
» Mange banker har flyttet fokus fra de pc-baserede systemer til webbaserede platforme. Eksempler på tjenester,<br />
som tilbydes over internettet, er betaling af fakturaer, kontooplysninger, værdipapirhandel, låneansøgning og<br />
låneoplysninger. Desuden indeholder servicesiderne information om bankengagementer og giver mulighed for at<br />
kommunikere elektronisk med banken.<br />
» Endvidere har bankerne generelt udvidet deres tjenester til at omfatte betaling for køb via websteder ved brug af<br />
bankidentifikationskoder samt nødvendig attestering af elektroniske transaktioner. Brugen af identifikationstjenesten<br />
TUPAS, som er standardiseret af den finske bankforening, er øget betydeligt på blot få år. Ved brug af<br />
TUPAS-tjenesten har banken kun ansvar for at identificere den kunde, som benytter bankidentifikationskoder.<br />
EDIFACT / host-to-host-løsninger<br />
» En række finske banker støtter virksomhedernes stigende indsats for at strømline behandlingen af betalinger.<br />
» Der tilbydes host-to-host-løsninger for såvel indenlandske som udenlandske betalinger.<br />
E -betalinger og E-faktura / EBPP<br />
» Finvoice er den elektroniske faktureringstjeneste, som bankerne tilbyder erhvervskunder, der benytter XMLformat.<br />
Finvoice er forbundet med en betalingssektion, som er udviklet af de europæiske bankforeninger i<br />
fællesskab, og som er tilpasset til internationale betalingstransaktioner, ePI (electronic Payment Initiator).<br />
» Det anslås, at alene gruppen SMV’er hvert år sender 200 mio. fakturaer mellem virksomheder og 150 mio.<br />
fakturaer fra virksomheder til privatkunder i <strong>Finland</strong>.<br />
» Statslige enheder modtager og behandler 80 % af deres in<strong>dk</strong>øbsfakturaer elektronisk, men sender kun 20 %<br />
elektronisk (de fleste af in<strong>dk</strong>øbsfakturaerne konverteres stadig fra papirformat til elektronisk format af en<br />
tjenesteudbyder). Målet er, at 50 % af alle fakturaer (bl.a. in<strong>dk</strong>øbsfakturaer) skal sendes elektronisk (af<br />
leverandørerne), og at alle statslige enheder er i stand til at modtage og behandle dem elektronisk ved udgangen<br />
af 2007. Staten fremmer brugen af elektronisk fakturering over for sine leverandører. Bankerne har sammen med<br />
den offentlige administration tilpasset retningslinjerne for gennemførelse af Finvoice, bl.a. med det formål at<br />
overholde den offentlige administrations henstilling om bl.a. elektronisk fakturering og momslovgivningen.<br />
Cash Pooling-løsninger<br />
Dette afsnit indeholder oplysninger om cash pooling-løsninger, som f.eks. notional pooling (renteoptimering), cash<br />
concentration (likviditetsoptimering) samt multi-currency og grænseoverskridende pooling.<br />
Landeprofil: <strong>Finland</strong> 8 Seneste opdatering: Marts 2008
Oversigt<br />
» De førende finske banker tilbyder mange forskellige cash pooling-løsninger. Hvad angår produkter og tjenester<br />
er forudsætningerne for en problemfri cash pooling derfor til stede.<br />
» Som følge af centralbankens indberetningskrav, som stadig gælder for transaktioner mellem valutaindlændinge<br />
og valutaudlændinge, er <strong>Finland</strong> ikke det ideelle sted at have samlekonti, f.eks. til større cash pooling-ordninger i<br />
EUR.<br />
Notional pooling (renteoptimering)<br />
» De store cash management banker tilbyder indenlandsk notional pooling.<br />
» For at undgå sammenblanding af midler indeholder disse løsninger renteoptimerings-/rentefordelingsordninger<br />
og sjældent fuld rentenetting.<br />
» Da banken ikke må modregne saldiene i egne bøger på grund af kapitaldækningskrav, opkræves i reglen en<br />
renteforskel mellem debetrenten og kreditrenten.<br />
Cash Concentration (likviditetsoptimering)<br />
» Der tilbydes indenlandsk cash concentration, hvor konti nulstilles helt eller devist, som anvendes af større<br />
virksomheder i <strong>Finland</strong>.<br />
» En anden løsning er baseret på en enkelt, ekstern bankkonto (samlekonto), hvorfra alle fysiske betalinger sker.<br />
– Hver deltager (kan være separate, juridiske enheder) vil da have en virtuel referencekonto, hvor deltagerens<br />
betalinger er afspejlet.<br />
– Derved vil hver juridisk enhed opfatte det som at have sin egen fysiske bankkonto.<br />
– Sammenlignet med notional pooling er bankens fordel, at saldiene kan udlignes med det formål at beregne<br />
kapitaldækningsforhold.<br />
Multi-currency pooling over landegrænser<br />
» Der tilbydes både grænseoverskridende notional pooling og cash concentration pooling-løsninger på basis af en<br />
enkelt valuta. Det vigtigste værktøj til pooling er dog tømning.<br />
» Nogle få banker tilbyder multi-currency tømning på tværs af grænser (dvs. overførselsservice, men ingen intern<br />
renteberegning og/eller dokumentation).<br />
» Der tilbydes systemer til multi-currency notional pooling. Disse meget avancerede produkter er som regel<br />
målrettet mod større nordiske multinationale koncerner eller datterselskaber af internationale selskaber med<br />
betydelige aktiviteter i Norden.<br />
» Likviditetsoptimering kan også ske via koncernintern netting og pengemarkedsindskud.<br />
Kilder<br />
Hyperlinks til forskellige kilder, der er anvendt i denne landeprofil:<br />
Bank of <strong>Finland</strong> www.bof.fi<br />
Financial Supervisory Authority (FIN-FSA) www.rata.bof.fi<br />
Insurance Supervisory Authority (ISA) www.vakuutusvalvonta.fi<br />
Federation of Finnish Financial Services www.fkl.fi<br />
Helsinki Stock Exchange www.hex.fi<br />
State Treasury www.valtiokonttori.fi<br />
Ministry of Finance www.vm.fi<br />
Statistics <strong>Finland</strong> www.stat.fi<br />
Central Chamber of Commerce www.keskuskauppakamari.fi<br />
Invest in <strong>Finland</strong> Bureau www.investinfinland.fi<br />
Landeprofil: <strong>Finland</strong> 9 Seneste opdatering: Marts 2008