Klik her for at se PDF'en - Air Greenland
Klik her for at se PDF'en - Air Greenland
Klik her for at se PDF'en - Air Greenland
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
klima i Nordøstgrønland, mens der i<br />
perioder med mindre Storis er kystklima<br />
med meget sne om vinteren og<br />
meget tåge om sommeren. Mængden<br />
af Storis, der driver ned langs Øst grønlands<br />
kyst, er således helt afgørende <strong>for</strong><br />
klimaet i Nordøstgrønland.<br />
Feedbacks<br />
Klimaet i Arktis og specielt i Grønland<br />
er meget variabelt. Siden Danmarks<br />
Meteorologiske Institut (DMI) begyndte<br />
målingerne langs den grønlandske vestkyst<br />
i slutningen af 1800-tallet, er der<br />
blevet registreret en positiv temper<strong>at</strong>urændring<br />
frem til ca. 1940, efterfulgt af<br />
en periode med <strong>for</strong>holdsvis lave temper<strong>at</strong>urer<br />
frem til 1965 og siden hen stedvis<br />
opvarmning frem til i dag. I andre<br />
dele af Arktis har der været væ<strong>se</strong>ntlig<br />
mere opvarmning, så der de sidste<br />
40 år har været temper<strong>at</strong>urstigninger<br />
i størrel<strong>se</strong>sordenen 1-2 °C pr. tiår i<br />
bl.a. Canada, Nordsibirien og Østgrønland.<br />
Menneskeskabte temper<strong>at</strong>urændringer<br />
på grund af den øgede koncentr<strong>at</strong>ion<br />
af drivhusgas<strong>se</strong>r i <strong>at</strong>mosfæren vil<br />
have en større effekt i polarområderne<br />
end på resten af kloden på grund af<br />
<strong>for</strong>skellige »feedbacks« (tilbagekoblinger),<br />
såsom den såkaldte sne-is albedo<br />
<strong>Air</strong> <strong>Greenland</strong> inflight magazine 53<br />
feedback. Sne og is kaster en stor del<br />
af Solens stråling tilbage til verdensrummet,<br />
men når det bliver varmere,<br />
smelter mere af sneen og i<strong>se</strong>n, så jorden<br />
eller havvandet kommer frem. Da<br />
jord og havvand er betydelig mørkere<br />
end sne og is, absorberes en større<br />
del af strålingen, som der<strong>for</strong> medfører<br />
yderlige opvarmning, som så igen smelter<br />
mere sne og is, osv., osv. Desuden<br />
ændrer lokalklimaet sig meget voldsomt,<br />
når havis bliver erst<strong>at</strong>tet af åbent<br />
vand. Det er præcis det, vi <strong>for</strong>venter<br />
i Nordøstgrønland i løbet af dette<br />
århundrede.<br />
Voldsom stigning<br />
Beregninger med en meget detaljerede<br />
klimamodel vi<strong>se</strong>r således, <strong>at</strong> temper<strong>at</strong>uren<br />
i Grønland frem til 2080 vil stige<br />
meget voldsomt præcis der, hvor i<strong>se</strong>n<br />
og sneen <strong>for</strong>svinder. Vi <strong>for</strong>venter en<br />
temper<strong>at</strong>urøgning i løbet af de næste<br />
60-70 år i størrel<strong>se</strong>sordenen 7-8 grader<br />
langs vestkysten, op til 12 grader langs<br />
østkysten og hele 18 grader i Svalbardregionen.<br />
Størstedelen af dis<strong>se</strong> temper<strong>at</strong>urændringer<br />
sker om vinteren og<br />
om <strong>for</strong>året, mens ændringerne er mindre<br />
om efteråret og specielt om sommeren.<br />
THOMAS B.G. BERG<br />
Modellerne <strong>for</strong>venter mere nedbør i<br />
hele området. Mens der er en øgning<br />
på ca. 30 procent i Sydgrønland, kan<br />
der <strong>for</strong>ventes 60 procent mere nedbør<br />
i de nordlige dele af Grønland – nogle<br />
steder endda en tredobling. Sammen<br />
med temper<strong>at</strong>urøgningen betyder det,<br />
<strong>at</strong> der vil falde mere regn og mindre<br />
sne overalt langs kysterne syd <strong>for</strong> hhv.<br />
Iluliss<strong>at</strong>/Jakobshavn og Ittoqqortoormiit/<br />
Scoresbysund, især med hyppigere<br />
uvejrsagtige regnmængder.<br />
Forårets snedække<br />
De fleste <strong>for</strong>skere ankommer til Arktis,<br />
når sneen er væk, og planterne står<br />
i fuldt flor. Men på det tidspunkt er<br />
mange af de vigtigste proces<strong>se</strong>r i den<br />
arktiske n<strong>at</strong>ur <strong>for</strong> længst <strong>for</strong>bi. Vores<br />
undersøgel<strong>se</strong>r gennem mere end 10<br />
år ved Zackenberg vi<strong>se</strong>r, <strong>at</strong> tidspunktet<br />
<strong>for</strong> snesmeltningen er langt den<br />
væ<strong>se</strong>ntligste faktor <strong>for</strong> de højarktiske<br />
økosystemer. Tidspunktet og <strong>for</strong>løbet af<br />
snesmeltningen bestemmes af en kombin<strong>at</strong>ion<br />
af vinterens nedbør, stormenes<br />
om<strong>for</strong>deling af sneen og <strong>for</strong>årets temper<strong>at</strong>urer.<br />
Alle tre <strong>for</strong>hold vil ændre sig<br />
markant i fremtiden, idet de både er<br />
påvirkede af det nord<strong>at</strong>lantiske klimasystem<br />
og af udbredel<strong>se</strong>n af Storis ud<strong>for</strong><br />
Nordøstgrønland.<br />
■ Ukiut tamarluinnaasa Zackenbergip kuu<strong>at</strong>igut<br />
marraq, sioqq<strong>at</strong> ujaraaqqallu annertulluinnartut<br />
kuugussaasarput. Agguaq<strong>at</strong>igiissillugu ukiumut<br />
42.500 tonsit ukiumi <strong>at</strong>a<strong>at</strong>simi 130.000 tonsinik<br />
annertunerpaaffeqartut. M<strong>at</strong>umani erngup kuuttup<br />
annertussusaa uuttortarneqarpoq.<br />
■ Det er voldsomme mængder ler, sand og grus,<br />
der årligt skyller ud gennem Zackenbergelven. I<br />
gennemsnit er det 42.500 ton pr. år med et maksimum<br />
på 130.000 ton på et enkelt år. Her måles<br />
vandføringen.<br />
■ Each year, enormous quantities of clay, sand and<br />
gravel are washed out by the Zackenberg River. On<br />
average, it amounts to 42.500 tons annually, with<br />
a maximum of 130.000 tons in a single year. Here,<br />
the flow of w<strong>at</strong>er is being measured.