FORSIDE AF OMSLAG - Velux Fonden
FORSIDE AF OMSLAG - Velux Fonden
FORSIDE AF OMSLAG - Velux Fonden
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>FORSIDE</strong> <strong>AF</strong> <strong>OMSLAG</strong><br />
2012
Årsskrift 2012
Tobaksvejen 10<br />
DK-2860 Søborg<br />
Tlf.: (+45) 39 57 09 57<br />
Fax: (+45) 39 66 04 24<br />
E-mail: info@veluxfondene.dk<br />
www.villumfonden.dk, www.veluxfonden.dk<br />
Direktion:<br />
Direktør, cand.scient.pol. Kjeld Juel Petersen<br />
Vicedirektør, cand.jur. Ane Hendriksen<br />
Juridisk sekretær:<br />
Advokat Christian Gregersen, Advokatfirmaet Bruun & Hjejle<br />
Revisor:<br />
Statsaut. revisor Gert Fisker Tomczyk, Revisionsfirmaet PricewaterhouseCoopers<br />
© VILLUM FONDEN og VELUX FONDEN 2012<br />
Årsskriftet er udgivet i januar 2013<br />
Redaktion: Kjeld Juel Petersen og Henrik Tronier<br />
Redaktionssekretær: Dorte Sandberg<br />
Layout: Jens Raadal<br />
Produktion: Marketingbrokers ApS<br />
ISSN: 0905-1015<br />
Tryk: Sangill Grafisk<br />
Tryksagsnummer: 0087<br />
Årsskriftet er trykt i henhold til miljøcertificering-<br />
en DS/EN ISO 14001.<br />
Årsskriftet er trykt på Svanemærket og FSC ® -<br />
mærket papir Cocoon, der er en ny og meget hvid<br />
genbrugspapirkvalitet. Papiret er produceret af<br />
genbrugspapir, der er samlet ind på kontorer om-<br />
kring Paris i Frankrig. Cocoon er klimakompense-<br />
ret gennem et projekt, der gennemfører genplant-<br />
ning af skov i Mocambique. Klimakompensering-<br />
en er foregået gennem papirleverandøren.<br />
Forord .................................................................................................................................................................. 6<br />
Forretning og almennytte ..................................................................................................................................... 8<br />
Bestyrelser .......................................................................................................................................................... 12<br />
Arbejdet i VILLUM FONDEN og VELUX FONDEN: Hvorfor, hvordan – og hvorhen? .................................... 14<br />
Kjeld Juel Petersen<br />
Kvanteprofessor i Niels Bohrs fodspor ............................................................................................................... 22<br />
Henrik Bendix<br />
Bevillinger 2012 ................................................................................................................................................. 28<br />
Postkort fra støttede projekter ............................................................................................................................ 42<br />
Kvantespring ...................................................................................................................................................... 54<br />
Klaus Mølmer<br />
Antibiotika-resistente mikroorganismer i jordbunden – spiller landbruget en rolle? .............................................. 60<br />
Arnaud Dechesne, Sanin Musovic og Barth F. Smets<br />
Ultra-detaljerede komplekse netværk ................................................................................................................... 64<br />
Sune Lehmann<br />
Dybere indblik i metallernes verden .................................................................................................................... 68<br />
Grethe Winther, Xiaoxu Huang og Søren Schmidt<br />
En ny agenda for humanvidenskaberne ............................................................................................................... 72<br />
Sverre Raffnsøe, Frederik Stjernfelt, Morten Raffnsøe-Møller og David Budtz Pedersen<br />
Velfærdsfortællinger ............................................................................................................................................ 78<br />
Anne-Marie Mai<br />
Fra monolog til dialog: Fremtidens kunstmuseum ............................................................................................... 82<br />
Britta Tøndborg<br />
Filmhistoriens fem forsømte år ............................................................................................................................ 84<br />
Lars-Martin Sørensen<br />
CAMB – en ressource for fremtidig aldringsforskning ......................................................................................... 86<br />
Kirsten Avlund<br />
Virusinfektioner i øjet: Ny viden om kroppens forsvarssystemer .......................................................................... 90<br />
Søren Riis Paludan<br />
Ældre Sagen hjælper ældre ind i den digitale verden ............................................................................................ 94<br />
Kirsten Heesche<br />
Teater med seniorer ....................................................................................................................................................................................................... 98<br />
Hanne Holm Skaalum<br />
Til kaffeslabberas .......................................................................................................................................................................................................... 100<br />
Susanne Hoffmann<br />
Fra indsat til værdsat ................................................................................................................................................................................................... 102<br />
Ann Skov Sørensen<br />
Livets Skole - nutid, fortid og fremtid i pædagogikkens tjeneste ........................................................................................................ 106<br />
Jens Bay<br />
Uddannelsesløft i grønlandske bygder .............................................................................................................................................................. 110<br />
Jimmy Hymøller, Palle Lennert og Janus Chemnitz Kleist<br />
Røde Kors hjælper unge i Bulgarien ................................................................................................................................................................... 114<br />
Anitta Underlin<br />
De ældste kristne begravelser i Danmark? ........................................................................................................................................................ 118<br />
Tage Rosenstand<br />
Nye rammer i Den Frie Udstillingsbygning .................................................................................................................................................... 122<br />
Malene Natascha Ratcliffe<br />
Biomasse og bæredygtig udvikling ...................................................................................................................................................................... 126<br />
Kirsten Halsnæs<br />
Fastlæggelse af kursen for EU’s fremtidige miljøpolitik ......................................................................................................................... 130<br />
Axel Volkery<br />
Kemikalieregulering i EU – opsummering af viden, formidling og påvirkning ......................................................................... 134<br />
Christian Ege<br />
4 KOLOFON INDHOLDSFORTEGNELSE<br />
5
Forord<br />
Fondes rolle til debat<br />
De seneste par år har der været skrevet og sagt<br />
meget om Danmarks private fonde. Det gælder<br />
deres mange midler, deres lukkethed, administra-<br />
tion, skatteforhold, samfundsnytte og rolle i sam-<br />
fundet i det hele taget.<br />
Som to af de større fonde i Danmark er det nær-<br />
liggende for os at reflektere over vores rolle i sam-<br />
fundet – samt hvordan omverdenen opfatter os.<br />
Set fra vores stol bidrager private fonde til sam-<br />
fundet og almennytten på flere måder. Fra lega-<br />
ter til nødlidende over sociale forsøgsprojekter til<br />
museer og kultur, bidrag til forskning i verdens-<br />
klasse m.v. Oftest diskret og i baggrunden af det<br />
øvrige samfunds aktiviteter.<br />
I de senere år er fondenes bidrag til samfundet<br />
både blevet mere synlige og har fået større vægt.<br />
De private midler yder bidrag til samfundsudvik-<br />
lingen, og det hilses velkomment af den brede of-<br />
fentlighed.<br />
Det økonomiske rygstød for mange danske fonde<br />
er store, driftige virksomheder, der trods økono-<br />
misk krise over de seneste fem-seks år har leveret<br />
gode resultater og dermed midler til endnu flere<br />
uddelinger til samfundsnyttige formål.<br />
Det gælder også VILLUM FONDEN og VELUX<br />
FONDEN, der i dag er blandt landets større fon-<br />
de målt på uddelinger til almennytten. I 2012<br />
blev det til 759 mio. kr. fra VILLUM FONDEN<br />
og 202 mio. kr. fra VELUX FONDEN. Heraf gik<br />
omkring halvdelen til forskning over en bred kam.<br />
Desuden bidrog begge fonde til at løse miljø-<br />
mæssige, sociale og kulturelle opgaver.<br />
Øget opmærksomhed giver øget åbenhed<br />
Med medieopmærksomheden er der helt naturligt<br />
fulgt en vis fokus på fondenes arbejdsmetoder og<br />
deres vilje til åbenhed.<br />
Uanset de enkelte fondes filosofi og arbejdsmetoder<br />
bruger fondene oftest deres viden, kompetencer og<br />
midler for at fremme positive forandringer. Da det<br />
ofte sker i samarbejde med eller relation til væsent-<br />
lige samfundsinstitutioner eller -interesser, har of-<br />
fentligheden et naturligt ønske om at kunne følge<br />
med i fondenes arbejde. Hvordan arbejder en fond?<br />
Hvilke formål uddeler de til? Hvem træffer beslut-<br />
ningerne? Hvad uddeles der til og hvor meget?<br />
Denne gennemsigtighed – eller transparens – er<br />
vigtig for fondenes troværdighed som samlet<br />
branche. Ud fra en egeninteresse i at optræde<br />
åbent og imødekommende har VILLUM FON-<br />
DEN og VELUX FONDEN længe arbejdet be-<br />
vidst med transparens. Vi er godt på vej, men har<br />
stadig meget at lære og gøre.<br />
Vil godt sætte et fingeraftryk<br />
VILLUM FONDEN og VELUX FONDEN er<br />
almennyttige fonde stiftet med det formål at yde<br />
støtte til almennyttige formål.<br />
Vores brede vifte af formål giver os både behov og<br />
muligheder for at arbejde løbende med at kort-<br />
Lars E. Kann-Rasmussen<br />
VILLUM FONDEN<br />
lægge, udvælge og opdyrke nicher og udviklings-<br />
muligheder på samfundsområder, hvor der er vig-<br />
tige, men udækkede behov for en seriøs indsats.<br />
Vi håber fremover med stadig større held at kun-<br />
ne udnytte vores samlede ’arvemasse’ – kultur, ka-<br />
pital og kompetencer – til at fremme projekter og<br />
aktiviteter, der udvikler eller udnytter solid viden<br />
på tværs af fag og sektorer til fordel for samfun-<br />
dets fortsatte udvikling og trivsel.<br />
Tak<br />
Vi takker for den fortsatte interesse fra ansøgere<br />
inden for vore mange uddelingsområder og for<br />
den dialog og åbenhed, vi møder, når vi iværksæt-<br />
ter nye initiativer. Tak også til bestyrelsesmedlem-<br />
mer, sagkyndige og medarbejdere for indsatsen i<br />
det forløbne år.<br />
Hans Kann Rasmussen<br />
VELUX FONDEN<br />
Et særligt træk ved VILLUM FONDEN og VELUX FONDEN er deres brede vifte af almennyttige uddelingsområder og<br />
forskelligartede projekter. Billederne illustrerer en række af de projekter, der er nærmere omtalt i årsskriftets artikler.<br />
6 FORORD VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN<br />
7
Forretning<br />
og almennytte<br />
VILLUM FONDEN og VELUX FONDEN er<br />
begge rent almennyttige fonde, der støtter viden-<br />
skabelige, kunstneriske, kulturelle, miljømæssige<br />
og sociale formål.<br />
De to fonde har over de seneste henholdsvis 41<br />
og 31 år foretaget almennyttige uddelinger for i alt<br />
mere end 4 milliarder kr. – ”til glæde, opmuntring<br />
og nytte for mange mennesker” – som stifteren,<br />
Villum Kann Rasmussen, for mere end 25 år si-<br />
den udtrykte ønske om i fondenes første årsskrift<br />
(1986).<br />
I 2012 uddelte VILLUM FONDEN 759 mio.<br />
kr. og VELUX FONDEN 202 mio. kr. til almen-<br />
nyttige formål.<br />
Hvor kommer pengene fra?<br />
Midlerne til det almennyttige arbejde kommer fra<br />
den virksomhedsgruppe, som Villum Kann Ras-<br />
mussen var ophavsmanden til, nemlig VKR Grup-<br />
STIFTEREN<br />
Civilingeniør og opfinder Villum Kann Rasmussen,<br />
dr. techn. h.c. (1909-1993) udviklede det moderne<br />
ovenlysvindue, som åbnede en ny verden af arkitek-<br />
toniske muligheder for at bringe dagslys, frisk luft<br />
og et bedre miljø ind i menneskers hverdag. Han<br />
grundlagde i 1941 VKR Gruppen.<br />
For at sikre virksomhedens langsigtede overlevel-<br />
se stiftede han i 1971 først VILLUM FONDEN ved at<br />
overdrage alle sine B-aktier til den nystiftede fond.<br />
Ti år senere stiftede han VELUX FONDEN gennem en<br />
kontant donation.<br />
pen. Selskaberne i gruppen udvikler, fremstiller og<br />
markedsfører VELUX ovenlysvinduer og andre<br />
bygningskomponenter, som bringer dagslys, frisk<br />
luft og et bedre miljø ind i menneskers hverdag.<br />
VKR Gruppens 15.000 medarbejdere over hele<br />
verden yder dagligt en indsats for at sikre, at forret-<br />
ningen løbende udvikler sig og skaber samfunds-<br />
værdi, dels gennem virksomhedens produkter, dels<br />
gennem den del af overskuddet, der via fondene<br />
uddeles til almennyttige projekter og aktiviteter<br />
både i Danmark og udlandet.<br />
Ikke erhvervsdrivende<br />
Selvom VILLUM FONDEN er hovedaktionær i<br />
VKR Gruppen – mens VELUX FONDEN trods<br />
navnet ikke har ejerandele i firmaet – er begge<br />
fonde rent almennyttige. VILLUM FONDEN er<br />
således, i modsætning til fx A.P. Møller <strong>Fonden</strong>,<br />
Carlsbergfondet, Novo Nordisk <strong>Fonden</strong>, Lund-<br />
beckfonden m.fl., ikke samtidig erhvervsdrivende<br />
– dvs. med bestemmende indflydelse i det bagved-<br />
liggende selskab. Men VILLUM FONDEN har al-<br />
ligevel et fundatsbestemt og væsentligt medejeran-<br />
svar over for VKR Gruppen og dens medarbejdere.<br />
<strong>Fonden</strong> skal især medvirke til, at VKR Holding<br />
A/S (som er moderselskab for firmagruppen) har<br />
en relevant bestyrelse, der effektivt leder og kon-<br />
trollerer selskabet med sigte på dets levedygtighed<br />
og opretholdelse som mønsterfirma.<br />
Et system af ’checks-and-balances’ mellem de tre<br />
hovedaktionærer, hvoraf fonden er langt den stør-<br />
ste, men altså uden selvstændig bestemmende ind-<br />
flydelse, medvirker til at sikre den fornødne sta-<br />
bilitet og balance i aktionærkredsens beslutninger<br />
og dermed optimale ejerforhold til gavn for firma-<br />
gruppen. Eksempelvis betyder det, at en enkelt<br />
hovedaktionær ikke ved sin eventuelle uagtsomhed<br />
e.l. kan bringe selskabet i vanskeligheder, samt at<br />
uenighed kan håndteres, og den fornødne handle-<br />
kraft altid er til stede.<br />
VILLUM FONDENs ansvar for selskabet kom-<br />
mer også til udtryk i fundatsens bestemmelse om,<br />
at fonden kan støtte nuværende eller tidligere med-<br />
MEDARBEJDERFONDEN<br />
arbejdere i firmaet. Dette hensyn forfølges gennem<br />
Medarbejderfonden for VKR Gruppen. Den fi-<br />
nansierer sine uddelinger ved afkastet fra indskuds-<br />
kapital fra VILLUM FONDEN, herunder også<br />
til almennyttige projekter i de lokalområder, hvor<br />
firmagruppen har aktiviteter, både i Danmark og<br />
8 FORRETNING OG ALMENNYTTE VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN 9<br />
István Kónya<br />
(formand)<br />
Massimo Buccilli<br />
Antoine Codron<br />
Joan Ørbæk Hansen<br />
Else Nassar<br />
Peter Nygaard<br />
Bjarne G. Thomsen<br />
(kommiteret)<br />
udlandet.<br />
Trods den fælles oprindelse og, for VILLUM FON-<br />
DENs vedkommende, en meget direkte økono-<br />
misk interesse i VKR Gruppens selskaber, er de to<br />
fonde hverken fundatsmæssigt eller i praksis styret<br />
af forretningsmæssige hensyn i deres almennyttige<br />
arbejde. Ud over den fælles oprindelse deler både<br />
firma og fonde imidlertid et fælles værdigrundlag<br />
baseret på Villum Kann Rasmussens mønstervirk-<br />
somhedsmålsætning om at agere mønsterværdigt<br />
over for medarbejdere, kunder (og fondsansøge-<br />
re), leverandører, samarbejdspartnere og samfun-<br />
det som helhed.<br />
<strong>Fonden</strong>es bestyrelser<br />
DE TRE BESTYRELSER<br />
VILLUM FONDEN<br />
Lars E. Kann-Rasmussen<br />
(formand)<br />
Kristian Stubkjær<br />
(næstformand)<br />
Bodil Nyboe Andersen<br />
Peter Landrock<br />
Nina Smith<br />
Bjarne G. Thomsen<br />
Astrid Kann-Rasmussen<br />
(observatør)<br />
Bestyrelsen i både VILLUM FONDEN og<br />
VELUX FONDEN er sammensat efter retnings-<br />
linjerne i fundatserne. Bestyrelsesmedlemmer skal<br />
VELUX FONDEN<br />
Hans Kann Rasmussen<br />
(formand)<br />
Hans Peter Jensen<br />
(næstformand)<br />
Kamilla Kann Rasmussen<br />
Minik Rosing<br />
Marianne Zibrandtsen<br />
Emilie Kann Elten<br />
(observatør)
VKR Holdings domicil i Hørsholm.<br />
Foto: Carsten Andersen<br />
FORRETNINGEN<br />
VKR Holding ejer i dag virksom-<br />
heder inden for fire forretnings-<br />
områder:<br />
• Ovenlysvinduer og skylights<br />
• Facadevinduer<br />
• Termisk solenergi<br />
• Ventilation og indeklima<br />
VKR Gruppen har ca. 15.000 med-<br />
arbejdere i mere end 40 lande og<br />
havde i 2011 en nettoomsætning<br />
på 17,6 mia. kr. Moderselskab for<br />
VKR Gruppen er VKR Holding A/S,<br />
hvis hovedaktionær fortsat er VIL-<br />
LUM FONDEN.<br />
være ”myndige, uberygtede, vederhæftige og modne personer”. I<br />
VILLUM FONDEN skal mindst fire af de seks bestyrelsesmedlem-<br />
mer være forretningskyndige. For VELUX FONDEN gælder, at<br />
”såvel forretnings-økonomisk som kulturel pædagogisk indsigt”<br />
stedse skal være repræsenteret i bestyrelsen. Begge fondes fundatser<br />
forudsætter desuden, at deres respektive bestyrelse omfatter en ef-<br />
terkommer af stifteren. Nærmere oplysninger om de enkelte besty-<br />
relsesmedlemmer kan findes andetsteds i dette årsskrift.<br />
Familiens rolle<br />
Som hovedaktionær ejer VILLUM FONDEN næsten 90 % af ak-<br />
tiekapitalen i VKR Holding A/S i form af aktier med begrænset<br />
stemmeret. Ejerskabet og indflydelsen deler fonden med stifterens<br />
sønner, Lars E. Kann-Rasmussen og Hans Kann Rasmussen, der<br />
begge er A-aktionærer med udvidet stemmeret.<br />
<strong>Fonden</strong>es skattepligt<br />
De private fonde kompenseres for deres almennyttige uddelinger<br />
via en reduceret skattepligt. Den reducerede skattepligt behandles<br />
til tider under en kritisk vinkel i pressen, selvom logikken bag denne<br />
skatteregel hverken er kuriøs eller kompliceret:<br />
Ved inden for en fem-årig periode at uddele mindst 80 % af sine<br />
skattepligtige indtægter i perioden til samfundsmæssigt fælles for-<br />
mål (‘offentlige goder’/almenvellet), der ikke tjener til økonomisk<br />
at berige enkeltpersoner eller selskaber, skal en fond ikke samtidig<br />
betale skat af de pågældende indtægter. De resterende 20 % af de<br />
skattepligtige indtægter kan i så fald reinvesteres i fondens formue<br />
for at sikre realværdien også af fondens fremtidige muligheder for at<br />
bidrage til de samfundsmæssigt fælles formål.<br />
Fonde kan således vælge mellem at bidrage til det samfundsmæssige<br />
fællesskab enten ved at uddele mindst 80 % af deres skattepligtige<br />
indtægter til almennyttige formål eller ved at betale skat og dermed<br />
lade stat og kommuner om at ’uddele’ til fællesskabet.<br />
Fordi vi hidtil har været begunstiget af en tilstrækkelig strøm af an-<br />
søgninger af høj kvalitet, har begge vore fonde hidtil kunnet vælge<br />
den første af de to muligheder. Men skulle strømmen af gode an-<br />
søgninger tørre ind, vil vi på den anden side hellere betale skat end<br />
sænke kvalitetskravet og uddele til tvivlsomme projekter.<br />
Fem fonde<br />
med samme udspring<br />
VILLUM FONDEN<br />
Bevilgede 759 mio. kr. i 2012.<br />
<strong>Fonden</strong> yder støtte til enkelte, konkrete, klart<br />
afgrænsede, større opgaver til fremme af viden-<br />
skabelige, kunstneriske, kulturelle, sociale og miljø-<br />
mæssige formål.<br />
Desuden uddeles Villum Kann Rasmussens Års legat<br />
til Teknisk og Naturvidenskabelig Forskning.<br />
10 FORRETNING OG ALMENNYTTE VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN 11<br />
Stiftet i 1971.<br />
VELUX FONDEN<br />
Bevilgede 202 mio. kr. i 2012.<br />
<strong>Fonden</strong> har som særlige formål at yde støtte til æl-<br />
dres aktivitet samt forskning inden for geronto logi<br />
(ældres livsvilkår), geriatri (ældres sygdomme) og<br />
oftalmologi (øjensygdomme).<br />
<strong>Fonden</strong> har desuden uddelinger til større opgaver<br />
til fremme af videnskabelige, kunstneriske, kulturel-<br />
le, miljømæssige og sociale formål. Dagslysprisen er<br />
uddelt sammen med VILLUM FONDEN.<br />
Stiftet i 1981.<br />
MEDARBEJDERFONDEN<br />
Bevilgede 6,1 mio. kr. i 2011.<br />
<strong>Fonden</strong> yder støtte til VKR Gruppens medarbejdere<br />
inden for forskellige områder, først og fremmest til<br />
- medarbejdere og deres nærmeste familie, der har<br />
været udsat for en ulykkelig hændelse med alvor-<br />
lige følger,<br />
- uddannelse for børn af medarbejdere,<br />
- almennyttige formål i geografisk nærhed af VKR<br />
Gruppens selskaber.<br />
Stiftet i 1991.<br />
V. KANN RASMUSSEN FOUNDATION, USA<br />
Bevilgede 15,7 mio. kr. i 2011.<br />
<strong>Fonden</strong> har som primært formål at støtte miljø-<br />
forskning og øge den offentlige interesse for miljø-<br />
spørgsmål.<br />
<strong>Fonden</strong> yder også støtte til sociale formål i<br />
Greenwood og South Carolina, USA, hvor VELUX<br />
har produktions- og salgsselskaber.<br />
Endelig yder fonden støtte til medicinsk forskning,<br />
med fokus på forskning i øjensygdomme.<br />
Stiftet i 1991.<br />
VELUX STIFTUNG, SCHWEIZ<br />
Bevilgede 18,1 mio. kr. i 2011.<br />
<strong>Fonden</strong> støtter forskning omkring dagslys og dets<br />
betydning for mennesket. Desuden støtter fonden<br />
forskning inden for områderne gerontologi, geria-<br />
tri og oftalmologi.<br />
<strong>Fonden</strong> yder også støtte til miljøprojekter med sær-<br />
ligt fokus på den økologiske ligevægt i naturen, fx<br />
på forstområdet.<br />
Stiftet i 1980.<br />
Foto: Ole Haupt
VILLUM FONDENs bestyrelse<br />
Stående fra venstre: Peter Landrock,<br />
Bjarne Gråbæk Thomsen, Astrid<br />
Kann-Rasmussen og Kristian Elmholdt<br />
Stubkjær. Siddende fra venstre:<br />
Bodil Nyboe Andersen, Lars Kann-<br />
Rasmussen og Nina Smith. Foto: Jacob<br />
Kofler<br />
Navn Valgår Titler m.m. Andre bestyrelser o.l.<br />
Lars E. Kann-Rasmussen (f. 1939),<br />
formand<br />
Kristian Elmholdt Stubkjær<br />
(f. 1953), næst formand<br />
2005 Direktør, akademiingeniør<br />
2005 Professor, institutdirektør,<br />
civilingeniør<br />
Peter Landrock (f. 1948) 2008 Direktør, professor,<br />
cand.scient., ph.d.<br />
Bodil Nyboe Andersen (f. 1940) 2005 Fhv. nationalbankdirektør,<br />
cand.polit.<br />
DTU Elektro, Thomas B. Thrige <strong>Fonden</strong>, Akademiet for Tekniske<br />
Videnskaber (ATV), Klima<strong>Fonden</strong><br />
Cryptomathic Ltd. (formand), VICAP A/S, Cambridge University<br />
Østre Gasværk Teater, Sampension, Laurits Andersens Fond,<br />
Advisory Board for Ordrupgaardsamlingen, Advisory Board for<br />
Nordisk Investeringsbank (NIB), Helsinki<br />
Nina Smith (f. 1955) 2011 Professor, cand.oecon. Nykredit Realkredit, Nykredit Holding, Foreningen Nykredit<br />
Bjarne Gråbæk Thomsen (f. 1946) 2009 Konsulent, fhv. koncern-<br />
Astrid Kann-Rasmussen (f. 1974),<br />
familiens observatør i henhold til<br />
fundatsen<br />
direktør<br />
(næstformand), Nykredit <strong>Fonden</strong> og Revisionsudvalget i Nykredit,<br />
KORA (formand) Aarhus Festuge, Favrskov Gymnasium<br />
(næstformand), Det Økonomiske Råd<br />
Medarbejderfonden i VKR Gruppen, Superwood, HTF A/S (formand),<br />
VKR France S.A.S, VELUX Magyarország Kft., A/S Østbirk Bygnings-<br />
industri, Danmarks Industrimuseum<br />
2012 Sygeplejerske V. Kann Rasmussen Foundation, USA<br />
VELUX FONDENs bestyrelse<br />
Navn Valgår Titler m.m. Andre bestyrelser o.l.<br />
Hans H. Kann Rasmussen (f. 1945),<br />
formand<br />
Stående fra venstre: Hans Peter Jensen,<br />
Marianne Zibrandtsen og Minik<br />
Thorleif Rosing. Siddende fra v enstre:<br />
Kamilla Kann Rasmussen, Hans H.<br />
Kann Rasmussen og Emilie Kann Elten.<br />
Foto: Jacob Kofler<br />
2006 Akademiingeniør V. Kann Rasmussen Foundation, USA (formand), VKR’s Familiefond<br />
Hans Peter Jensen (f. 1943) 2004 Efor, fil.dr. Gefion Gymnasium (formand), Alectia <strong>Fonden</strong> (formand),<br />
Eksperimentarium, Ellehammer A/S<br />
Kamilla Kann Rasmussen (f. 1967) 2004 Pædagog VKR’s Familiefond (formand)<br />
Marianne Zibrandtsen (f. 1951) 2005 Gymnasierektor, cand.mag. Aurehøj Gymnasium, Advisory Board ved Københavns Universitet,<br />
Det Humanistiske Fakultet og Det Teologiske Fakultet, Øregaard<br />
Museum (formand), UNICEFs præsidium, Den Letterstedska Förenin-<br />
gen, Kong Olav V’s Fond<br />
Minik Thorleif Rosing (f. 1957) 2012 Professor Ilisimatusarfik (Grønlands Universitet) (formand), Kommissionen<br />
Emilie Kann Elten (f. 1987),<br />
familiens observatør i henhold til<br />
fundatsen<br />
for Videnskabelige Undersøgelser i Grønland (formand), Louisia-<br />
na Museum of Modern Art, Arktisk Institut (næstformand), Iva-<br />
lo & Minik <strong>Fonden</strong>, De Nationale Geologiske Undersøgelser for<br />
Danmark og Grønland, Harboe Klimafond (formand), European<br />
Research Council; Earth System Science Panel (formand)<br />
2010 BA.scient.bio. V. Kann Rasmussen Foundation, USA (observatør)<br />
12 BESTYRELSER VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN<br />
13
Arbejdet i<br />
VILLUM FONDEN<br />
og VELUX FONDEN:<br />
Hvorfor, hvordan – og hvorhen?<br />
<strong>AF</strong> KJELD JUEL PETERSEN<br />
Kjeld Juel Petersen (f. 1953), cand.scient.pol. 1981.<br />
Siden 2001 direktør for VILLUM FONDENs og<br />
VELUX FONDENs fælles sekretariat.<br />
Udfordringen for den almennyttige fondssektor<br />
er at agere med størst muligt samfundsmæssigt<br />
afkast i feltet mellem henholdsvis den offentlige<br />
og den private sektor – mellem ’stat’ og ’marked’.<br />
VILLUM FONDEN og VELUX FONDEN ar-<br />
bejder for at gøre en positiv forskel i dette felt – så<br />
vidt muligt uden at træde i statens eller markedets<br />
sted på de områder, fondene involverer sig i.<br />
Komplementært til det offentlige<br />
Det gør vi efter egen opfattelse bedst ved at arbej-<br />
de komplementært til staten (inkl. kommuner og<br />
regioner) – mere end blot som en relativt passiv,<br />
supplerende kilde til finansieringen af offentlige<br />
opgaver.<br />
Fonde har almindeligvis flere frihedsgrader i de-<br />
res dispositioner og prioriteringer end politisk<br />
styrede organer. De kan derfor ofte tillade sig at<br />
finansiere aktiviteter og formål, der i den politiske<br />
virkelighed vil have det svært i konkurrence med<br />
en vælgerdrevet efterspørgsel af mere kortsigtet<br />
karakter. Og selvom fonde i de senere år har fået<br />
en del bevågenhed i pressen, kan vi fortsat tillade<br />
os en større fejl-procent end offentlige aktører.<br />
Fonde skaber derfor også loftshøjde til mere for-<br />
søgsprægede aktiviteter og projekter, end staten<br />
og kommunerne normalt vil have mulighed for.<br />
Almennytte: Stigende efterspørgsel<br />
Behovet for de almennyttige fondes bidrag til<br />
samfundet ser i disse år ud til at være stigende<br />
over en bred kam. Det være sig i form af<br />
• ny viden, indsigt og erfaringer via akademisk<br />
forskning såvel som mere praktisk betonet<br />
forsøgsvirksomhed,<br />
• udbredelse og anvendelse i både bredde og<br />
dybde af ny og eksisterende viden på tværs af<br />
samfundssektorer og traditionelle discipliner,<br />
• øget indsigt i og forståelse for kunstneriske<br />
og kulturelle fænomener uden for hverdagens<br />
normale erfaringsunivers,<br />
• basale hjælpeforanstaltninger til socialt ud-<br />
satte uden for velfærdsstatens ’rækkevidde’.<br />
Disse eksempler og flere til viser bredden i de opga-<br />
ver, vi som private fonde kan tage på os. <strong>Fonden</strong>e<br />
har dog ikke kræfter til at løfte opgaverne alene,<br />
men ved en gennemtænkt uddelingspolitik og de<br />
gode eksemplers magt kan vi håbe at kunne trække<br />
mere magtfulde samfundskræfter i samme retning.<br />
VILLUM FONDEN og VELUX FONDEN øn-<br />
sker med deres brede uddelingspotentiale samt<br />
betydelige ressourcer og netværk at tage denne ud-<br />
fordring op. For at understøtte ambitionen om en<br />
gennemtænkt uddelingspolitik arbejder vi løbende<br />
på at kortlægge, udvælge og opdyrke nicher og ud-<br />
viklingsmuligheder på vigtige samfundsområder.<br />
Udfordringer og muligheder<br />
VILLUM FONDEN og VELUX FONDEN har<br />
hver for sig fundatser, der gør det muligt for dem<br />
at forfølge mange forskellige almennyttige formål<br />
og dermed tilgodese vidt forskellige aktiviteter i<br />
stort set alle hjørner af civilsamfundet.<br />
De brede formål er både en udfordring og en mu-<br />
lighed:<br />
Det er en udfordring at skulle dække bredt uden at<br />
miste dybde og blive overfladiske. Men det er en<br />
mulighed i henseende til at kunne bistå potentielt<br />
mønsterbrydende, nyskabende, i stigende grad<br />
tværdisciplinære aktiviteter i udkanten af de poli-<br />
tisk begunstigede hovedstrømninger i samfundet.<br />
Gennem direkte dialog med ansøgermiljøerne og<br />
en generelt øget kommunikationsindsats arbejder<br />
vi løbende med at profilere fondene og dermed<br />
gøre dette særlige potentiale kendt.<br />
Tværgående og værdibaseret<br />
De to fondes formål rummer således særlige mu-<br />
ligheder for at fremme synergi på tværs af forskel-<br />
lige sektorer, fag, interesser og kompetencer. Det<br />
får sandsynligvis stigende betydning, når der i de<br />
kommende årtier skal findes løsninger på de sta-<br />
digt mere komplekse udfordringer omkring os.<br />
På et overordnet plan arbejder vi for at fremme<br />
et videnbaseret, oplyst, rummeligt og bæredygtigt<br />
samfund. Det gør vi, fordi vi anser denne firklang<br />
af målsætninger for helt afgørende for, om sam-<br />
fundet fortsat kan udvikles på basis af demokra-<br />
tiske værdier, og fordi vi er overbevist om, at en<br />
fortsat satsning på disse målsætninger styrker sam-<br />
fundets dynamik og evne til positivt at udnytte<br />
nye udfordringer og muligheder.<br />
Fordobling af de årlige bevillinger<br />
Begge fonde har i de senere år gennemgået bety-<br />
delige forandringer i deres aktiviteter og organisa-<br />
tion for at kunne imødekomme udfordringerne:<br />
Efter en vækstpause i bevillingerne i 2009 er den<br />
14 ARBEJDET I VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN<br />
15
underliggende vækst fortsat i både 2010 og 2011.<br />
De årlige bevillinger er således fordoblet bare fra<br />
2006 til 2011, og bevillingsniveauet i 2012 er<br />
yderligere forøget (jf. figuren).<br />
Parallelt hermed har især VILLUM FONDEN<br />
opbygget reserver til også i de kommende år at<br />
kunne medvirke substantielt til samfundsudviklin-<br />
gen på områder, som fonden vurderer er under-<br />
forsynede i forhold til udfordringernes omfang.<br />
I VILLUM FONDEN er de forøgede bevillin-<br />
ger især sket ved en fortsat opdyrkning af det nye<br />
miljø område og ved en forøget indsats på det so-<br />
ciale område. Men også de ’klassiske’ uddelings-<br />
VILLUM FONDENs samlede bevillinger 2008-2012<br />
(mio. kr.)<br />
800<br />
700<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
2008 2009 2010 2011 2012<br />
Miljø udland<br />
Miljø Danmark<br />
Sociale projekter i Østeuropa<br />
Sociale projekter i Grønland<br />
Sociale projekter i Danmark<br />
Kultur<br />
Forskning og forskningsformidling<br />
områder, især det teknisk-naturvidenskabelige<br />
område, har oplevet fremgang i bevillingerne,<br />
både mht. volumen og virkemidler.<br />
I VELUX FONDEN er der sket en stigning på<br />
stort set alle områder. Det er muliggjort ved, at<br />
VILLUM FONDEN – som specifikt forudset i<br />
dens fundats – har tilført VELUX FONDEN eks-<br />
tra midler, der yderligere har kunnet understøtte<br />
resultaterne af den opsøgende praksis både i re-<br />
lation til den humanvidenskabelige satsning, til<br />
sociale projekter i Danmark, til støtten til aktive<br />
ældre og senest i relation til forskning i øjensyg-<br />
domme henholdsvis aldringsforskning.<br />
VELUX FONDENs samlede bevillinger 2008-2012<br />
(mio. kr.)<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
2008 2009 2010 2011 2012<br />
Miljø<br />
Kultur<br />
Sociale projekter i Danmark<br />
Humanvidenskab<br />
Oftalmologi<br />
Aldringsforskning<br />
Aktive ældre<br />
Åbenhed og dialog søges konstant styrket<br />
<strong>Fonden</strong>e ser fortsat deres rolle og bidrag som en<br />
del af en større ’værdikæde’ til at sikre udvælgelse<br />
af de bedste projekter, samt at disse gennemføres<br />
under de bedst mulige forudsætninger. Vores ek-<br />
sistensberettigelse ligger således ikke kun i selve<br />
bevillingen, men også i vores mulighed for på et<br />
fagligt solidt grundlag, ved inddragelse af både<br />
eksterne sagkyndige og fondenes interne faglige<br />
kompetencer, at optræde som ’konstruktiv og<br />
kritisk ven’ i uddelingsprocessen såvel som i gen-<br />
nemførelsesfasen.<br />
Der arbejdes fortløbende på at sikre de grundige<br />
bedømmelser af de indkomne ansøgninger.<br />
Især dialogen med ansøgerne er på det seneste<br />
styrket – både forud for modtagelse af den egent-<br />
lige ansøgning og under behandlingen af ansøg-<br />
ningen.<br />
Inden for de prioriterede områder gøder vi ofte<br />
de første følere eller henvendelser, så de under de<br />
rette betingelser og i de rette hænder kan spire<br />
op til en interessetilkendegivelse og derefter om<br />
muligt til en egentlig ansøgning.<br />
Sammenlignet med en ansøgning i fuld skala vil<br />
en interessetilkendegivelse oftest være væsentligt<br />
mindre tids- og ressourcekrævende både for den<br />
potentielle ansøger og for fonden. I den fase kan<br />
forventningerne afstemmes og potentialet i et gi-<br />
vent projekt afdækkes under vilkår, der især kan<br />
være afgørende for mindre organisationer med<br />
begrænset administrativ kapacitet. Det kan især<br />
være en fordel for de mindre ’næringsrige’ vækst-<br />
lag inden for de prioriterede uddelingsområder.<br />
Især i forskningsmiljøerne anses muligheden for<br />
at kunne indsende interessetilkendegivelser des-<br />
uden for en positiv faktor, der medvirker til at<br />
reducere forskernes tidsspilde på krævende, men<br />
ofte udsigtsløse ansøgninger.<br />
Vi opererer således med en pipeline fra den første<br />
seriøse henvendelse over interessetilkendegivelser<br />
og ansøgning til donation. I denne pipeline sker<br />
der gennem dialogen med de forskellige miljøer<br />
en naturlig udskillelse, men ofte også en opar-<br />
bejdning af kvaliteten og reduktion af risici i de<br />
projekter og ansøgninger, der i sidste ende mod-<br />
tager en donation.<br />
Øget brug af eksterne sagkyndige<br />
Til vurdering af umiddelbart interessante ansøg-<br />
ninger inddrages næsten uden undtagelse eks-<br />
terne sagkyndige. De rekrutteres på ad hoc-basis,<br />
ofte fra udlandet og med sigte på en så skræd-<br />
dersyet, konkret faglig bedømmelse som muligt. I<br />
forbindelse med lidt større eller fagligt mere bredt<br />
favnende ansøgninger inddrages ofte både to el-<br />
ler tre sagkyndige. De sagkyndige er anonyme for<br />
ansøger, skal selv-erklære sig mht. mulige inhabi-<br />
litetsaspekter og honoreres for deres arbejde efter<br />
gældende takster eller konkret aftale.<br />
Vi har gode erfaringer med vores sagkyndig-pro-<br />
cesser. De styrker vores beslutningers legitimitet<br />
og troværdighed. Desuden er det vores klare ind-<br />
tryk, at vores ansøgere er glade for den dialog om<br />
styrker og svagheder i deres projekter, som ind-<br />
dragelsen af eksterne sagkyndige kan afstedkom-<br />
me – også selvom de sagkyndige normalt forbliver<br />
anonyme set fra ansøgers side.<br />
Bestyrelserne har de seneste par år yderligere<br />
styrket bedømmelsesprocessen ved nedsættelse<br />
af arbejdsgrupper, komiteer m.m. inden for de<br />
forskellige uddelingsområder og programmer.<br />
Arbejdsgrupperne består typisk af to-tre bestyrel-<br />
sesmedlemmer, to eksternt rekrutterede ’genera-<br />
list-specialister’ og de relevante medarbejdere fra<br />
fondssekretariatet. Med udgangspunkt i et fælles<br />
charter for deres opgaver og processer, som også<br />
16 ARBEJDET I VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN<br />
17
FONDSSEKRETARIAT<br />
KONTAKT<br />
HENVENDELSE<br />
ANSØGERMILJØER<br />
FULD<br />
ANSØGNING<br />
MODTAGELSE<br />
INTERESSE-<br />
TILKENDEGIVELSE<br />
ANMODNING<br />
afgrænser deres kompetence i forhold til bestyrelserne, består arbejdet hovedsageligt<br />
i at forbehandle interessetilkendegivelser og ansøgninger, i den<br />
afsluttende fase på basis af de indhentede udtalelser fra sagkyndige.<br />
Arbejdsgrupperne giver bedre tid til at oparbejde og kvalificere det afgørende<br />
beslutningsgrundlag og aflaster dermed bestyrelserne for til tider<br />
ganske detailprægede drøftelser og beslutninger.<br />
ARBEJDSGRUPPE<br />
1. BESTYRELSESMØDE 2. BEHANDLING<br />
<strong>AF</strong>SLAG<br />
ANSØGER<br />
SAGKYNDIG<br />
2. BESTYRELSESMØDE<br />
<strong>AF</strong>SLAG<br />
BEVILLING<br />
Større uddelinger, større ambitioner, større kompleksitet:<br />
Større sekretariat<br />
Det øgede niveau for uddelingerne, de flere programmer, den styrkede<br />
dialog med ansøgermiljøerne såvel som de enkelte ansøgere, den øgede<br />
brug af sagkyndige og etableringen af flere arbejdsgrupper har krævet tilpasninger<br />
af fondenes fælles sekretariat. Siden 2005, hvor de to fonde<br />
tilsammen uddelte 128 mio. kr., er staben vokset fra ni medarbejdere til ca.<br />
25 medarbejdere i 2012, hvor der forventes uddelt mere end 500 mio. kr.<br />
Sociale<br />
projekter i<br />
udlandet<br />
Natur- og<br />
teknisk<br />
videnskab<br />
VILLUM FONDEN<br />
VILLUM<br />
FONDENs<br />
bestyrelse<br />
Strategi og<br />
udvikling<br />
Miljø og<br />
bæredygtige<br />
samfund<br />
Sociale<br />
projekter i<br />
Danmark<br />
Begge fonde<br />
Begyndende fokus på effekt-evaluering og<br />
erfarings opsamling<br />
<strong>Fonden</strong>e har hidtil fokuseret på en meget grundig<br />
forhåndsevaluering af ansøgere og ansøgninger.<br />
Det er sket ud fra en tillidsbaseret filosofi om,<br />
at de kompetente og seriøse aktører, som vores<br />
grundige forhåndsbedømmelser forventeligt er i<br />
stand til at udvælge blandt de mange konkurrerende<br />
ansøgninger, i tilstrækkelig grad er garanter<br />
for, at en donation vil blive omsat med størst mulig<br />
målopfyldelse og almennyttigt afkast til følge.<br />
På baggrund af de seneste års udvikling i retning<br />
af mere opsøgende, programbaseret fondsvirksomhed<br />
er der, sideløbende med behovet for i højere<br />
grad at synliggøre indsatsen, opstået et behov<br />
for mere præcist at opsamle viden om effekten af<br />
fondenes bevillinger. I den sammenhæng er vi på<br />
det seneste gået ind i overvejelser om muligheder<br />
og afkastudsigter for mere dybtgående og systematisk<br />
erfaringsopsamling (ex-post evaluering),<br />
Formands-<br />
koordinering<br />
Direktion<br />
Kunst,<br />
kultur og<br />
Dagslysprisen<br />
VELUX<br />
FONDENs<br />
bestyrelse<br />
Administration,<br />
regnskab og<br />
formueforvaltning<br />
Aktive<br />
ældre<br />
Aldringsogøjenforskning<br />
VELUX FONDEN<br />
Humanvidenskab<br />
der ligger ud over de fremskridts- og afslutningsrapporter,<br />
vi rutinemæssigt har stillet krav om i<br />
mange år fra donationsmodtagerne.<br />
Aktuelt søger vi svar på, både hvad der er muligt,<br />
og hvad vi mere præcist kan og vil bruge evalueringer<br />
og evt. effektmålinger til. Herefter vil vi<br />
tage fat på, hvordan vi metodisk og praktisk kan<br />
gennemføre målingerne mest smidigt og omkostningseffektivt<br />
for alle parter.<br />
Vi tror på, at VILLUM FONDEN og VELUX<br />
FONDEN alt i alt er godt rustede til det moderne<br />
samfunds voksende krav til professionel og transparent<br />
fondsvirksomhed til fordel for almenvellet.<br />
Men vi er også bevidste om, at vi altid vil skulle<br />
sigte på et mål i bevægelse. Det kræver, at vi selv<br />
kan flytte os og løbende er indstillet på at justere<br />
aktiviteter og organisation til fremtidige udfordringer,<br />
der i bedste fald endnu kun anes i konturer.<br />
18 ARBEJDET I VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN<br />
19
VILLUM FONDEN Alle beløb i t.kr VELUX FONDEN Alle beløb i t.kr<br />
ÅRETS RESULTAT OG BALANCE 2011<br />
RESULTATOPGØRELSE 2011 2010<br />
Udbytte af aktier i VKR Holding A/S 900.640 900.640<br />
Udbytte og andet afkast af værdipapirer<br />
og bankindeståender 144.348 113.526<br />
Finansielt afkast i alt 1.044.988 1.014.166<br />
Bestyrelseshonorar 750 750<br />
Honorar til de af bestyrelsen nedsatte<br />
arbejdsgrupper 948 1) 344<br />
Juridisk sekretær 1.377 1.042<br />
Revision 793 2) 856<br />
Formueforvaltning 126 316<br />
Øvrige administrationsomkostninger 17.349 3) 12.261<br />
Omkostninger ved <strong>Fonden</strong>s drift i alt 21.343 15.569<br />
Årets resultat 1.023.645 4) 998.597<br />
Resultatdisponering :<br />
Henlagt i tidligere år 725.552 200.463<br />
Årets resultat 1.023.645 998.597<br />
Til disposition 1.749.197 1.199.060<br />
Der disponeres således :<br />
Uddelinger 388.914 290.508<br />
Uddelt til VELUX FONDEN 116.000 100.000<br />
Henlagt til konsolidering i bunden formue 221.000 83.000<br />
Henlagt til senere anvendelse ved<br />
regnskabsårets afslutning 1.023.283 725.552<br />
Disponeret i alt 1.749.197 1.199.060<br />
BALANCE PR. 31. DECEMBER 2011 2010<br />
Aktiver<br />
Bundne fondsmidler :<br />
Aktier i VKR Holding A/S (nominel værdi) 90.000 5) 90.000<br />
Værdipapirer 2.104.389 1.876.906<br />
Domicilejendom 27.328 27.328<br />
Bankindeståender og andre<br />
tilgodehavender 1.138 282<br />
Bundne fondsmidler i alt 2.222.855 1.994.516<br />
Disponible fondsmidler :<br />
Værdipapirer 1.759.466 1.434.692<br />
Bankindeståender og andre<br />
tilgodehavender 43.341 61.820<br />
Disponible fondsmidler i alt 1.802.807 1.496.512<br />
Aktiver i alt 4.025.662 3.491.028<br />
Passiver<br />
Bevilgede, endnu ikke udbetalte beløb 759.754 636.664<br />
Skyldige omkostninger 6.264 4.683<br />
Henlagt til senere anvendelse 1.023.283 725.552<br />
Ikke realiseret kursgevinst/kurstab 13.506 41.555<br />
Bunden egenkapital 2.222.855 2.082.574<br />
Passiver i alt 4.025.662 3.491.028<br />
ØKONOMISKE NØGLETAL<br />
2011 2010<br />
Årets resultat i t.kr 1.023.645 998.597<br />
Antal modtagne ansøgninger 452 285<br />
Antal bevillinger 76 67<br />
Antal bevillinger til Danmark 47 44<br />
Antal bevillinger til Grønland og udland 29 23<br />
Andel af bevillinger i % af de samlede<br />
ansøgninger 17% 24%<br />
Andel af bevillinger fra Danmark i % af de<br />
samlede imødekomne ansøgninger 62% 65%<br />
Andel af bevillinger fra Grønland og<br />
udland i % af de samlede imødekomne<br />
ansøgninger 38% 35%<br />
Bevilget i alt i t.kr 388.914 1) 290.508<br />
Antal bevillinger : ml. 0-1 mio. kr 19 20<br />
ml. 1-10 mio. kr 47 40<br />
over 10 mio. kr 10 7<br />
Administrationsprocent 5,5% 5,4%<br />
Administrationsomkostninger<br />
per bevilling 281 232<br />
Administrationsomkostninger<br />
per uddelt krone 0,05 0,05<br />
Bevillingernes gennemsnitlige størrelse 5.117 2) 4.336<br />
Antal medarbejdere (årsværk) i<br />
VILLUM FONDENs og VELUX FONDENs<br />
fælles sekretariat 15 13<br />
1) Her opgjort som bevillinger i året fratrukket bortfaldne bevillinger i året.<br />
2) Årets mindste bevilling beløb sig til t.kr 250 (2010; 298 t.kr), største bevilling t.kr<br />
32.000 (2010; 40.000 t.kr).<br />
1) VILLUM FONDENs bestyrelsesmedlemmers andel af arbejdsgruppernes honorar<br />
udgør 49% (2010, 100%).<br />
2) Honorar til revision består af lovpligtig revision t.kr 209 samt andre ydelser end<br />
revision t.kr 431 (i 2010 er fordelingen t.kr 416 / t.kr 440).<br />
3) Generelle administrationsomkostninger bæres af VILLUM FONDEN og VELUX<br />
FONDEN i forholdet 60%/40%.<br />
4) Ved inden for en 5-årig periode at uddele mindst 80% af sine skattepligtige<br />
indtægter til almennyttige formål skal en fond ikke samtidigt betale skat af de pågældende<br />
indtægter. De resterende 20% kan anvendes til konsolidering af fondens<br />
formue til sikring af fondens fremtidige almennyttige uddelinger. <strong>Fonden</strong> har ved<br />
sin aktive uddelingspolitik hidtil kunnet anvende denne bestemmelse.<br />
5) Den indre værdi heraf svarer ifølge VKR Holdings årsrapport pr. 31. december<br />
2011 til 11,1 mia. kr. (2010: 11 mia. kr).<br />
ÅRETS RESULTAT OG BALANCE 2011<br />
RESULTATOPGØRELSE 2011 2010<br />
Modtaget donation fra VILLUM FONDEN 76.000 1) 60.000<br />
Udbytte og andet afkast af værdipapirer<br />
og bankindeståender 66.115 58.819<br />
Finansielt afkast i alt 142.115 118.819<br />
Bestyrelseshonorar 859 875<br />
Honorar til de af bestyrelsen nedsatte<br />
arbejdsgrupper 578 2) 125<br />
Juridisk sekretær 800 730<br />
Revision 596 3) 559<br />
Formueforvaltning 187 355<br />
Øvrige administrationsomkostninger 9.405 6.389<br />
Omkostninger ved <strong>Fonden</strong>s drift i alt 12.425 9.033<br />
Årets resultat 129.690 4) 109.786<br />
Resultatdisponering :<br />
Henlagt i tidligere år 30.816 42.499<br />
Overført skattepligtig kursavance fra<br />
bunden formue 22.600 -<br />
Årets resultat 129.690 109.786<br />
Til disposition 183.106 152.285<br />
Der disponeres således :<br />
Uddelinger 155.667 121.469<br />
Henlagt til konsolidering i bunden formue - -<br />
Henlagt til senere anvendelse ved<br />
regnskabsårets afslutning 27.439 30.816<br />
Disponeret i alt 183.106 152.285<br />
BALANCE PR. 31. DECEMBER 2011 2010<br />
Aktiver<br />
Bundne fondsmidler :<br />
Værdipapirer 1.826.429 1.862.174<br />
Domicilejendom 27.328 27.328<br />
Bankindeståender og andre<br />
tilgodehavender 5.784 14.975<br />
Bundne fondsmidler i alt 1.859.541 1.904.477<br />
Disponible fondsmidler :<br />
Værdipapirer 222.631 232.790<br />
Bankindeståender og andre<br />
tilgodehavender 59.246 27.419<br />
Disponible fondsmidler i alt 281.877 260.209<br />
Aktiver i alt 2.141.418 2.164.686<br />
Passiver<br />
Bevilgede, endnu ikke udbetalte beløb 243.025 226.615<br />
Skyldige omkostninger 9.973 3.021<br />
Henlagt til senere anvendelse mv. 27.439 30.816<br />
Ikke realiseret kursgevinst/kurstab 1.440 -<br />
Bunden egenkapital 1.859.541 1.904.234<br />
Passiver i alt 2.141.418 2.164.686<br />
ØKONOMISKE NØGLETAL<br />
2011 2010<br />
Årets resultat i t.kr 129.690 109.786<br />
Antal modtagne ansøgninger 1.336 1.282<br />
Antal bevillinger 330 314<br />
Antal bevillinger i % af modtagne<br />
ansøgninger 25% 24%<br />
Bevilget i alt i t.kr 155.667 1) 121.469<br />
Antal bevillinger : ml. 0-1 mio. kr 296 292<br />
ml. 1-10 mio. kr 32 21<br />
over 10 mio. kr 2 1<br />
Administrationsprocent 8% 7%<br />
Administrationsomkostninger<br />
per bevilling 38 29<br />
Administrationsomkostninger<br />
per uddelt krone 0,08 0,07<br />
Bevillingernes gennemsnitlige størrelse 472 2) 387<br />
Antal medarbejdere (årsværk) i<br />
VILLUM FONDENs og VELUX FONDENs<br />
fælles sekretariat 15 13<br />
1) Her opgjort som bevillinger i året fratrukket bortfaldne bevillinger i året.<br />
2) Årets mindste bevilling beløb sig til t.kr 3 (2010; t.kr 3 ), største bevilling til t.kr<br />
17.000 (2010; t.kr 22.000)<br />
1) VELUX FONDEN modtog i 2011 desuden en donation på 40 mio. kr fra VILLUM<br />
FONDEN til de bundne fondsmidler (2010: 40 mio. kr).<br />
2) VELUX FONDENs bestyrelsesmedlemmers andel af arbejdsgruppernes honorar<br />
udgør 42% (2010, 100%).<br />
3) Honorar til revision består af lovpligtig revision t.kr 190 samt andre ydelser end<br />
revison t.kr 406 (i 2010 er fordelingen t.kr 184 / t.kr. 375).<br />
4) Ved inden for en 5-årig periode at uddele mindst 80% af sine skattepligtige<br />
indtægter til almennyttige formål skal en fond ikke samtidigt betale skat af de pågældende<br />
indtægter. De resterende 20% kan anvendes til konsolidering af fondens<br />
formue til sikring af fondens fremtidige almennyttige uddelinger. <strong>Fonden</strong> har ved<br />
sin aktive uddelingspolitik hidtil kunnet anvende denne bestemmelse.<br />
20 ARBEJDET I VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN<br />
21
Kvanteprofessor<br />
i Niels Bohrs fodspor<br />
22 KVANTEPROFESSOR I NIELS BOHRS FODSPOR<br />
<strong>AF</strong> HENRIK BENDIX<br />
Henrik Bendix (f. 1968) har studeret fysik, filosofi<br />
og videnskabsteori på RUC og arbejder nu som<br />
freelance videnskabsjournalist i enmandsfirmaet<br />
Vid Mere. Han har gennem en årrække skrevet po-<br />
pulærvidenskabelige artikler til blandt andet Illu-<br />
streret Videnskab, Videnskab.dk og Weekendavisen.<br />
Henrik Bendix fik en snak med Charles Marcus i<br />
september 2012.<br />
VILLUM FONDEN har i 2012 bevilget<br />
38.000.000 kr. til Niels Bohr Institutet ved<br />
Københavns Universitet. Den store bevilling<br />
har gjort det muligt at ansætte den 50-årige<br />
amerikanske topforsker Charles Marcus i et<br />
tidsubegrænset professorat. Som Villum Kann<br />
Rasmussen-professor leder han nu det nye<br />
grundforskningscenter Center for Quantum<br />
Devices – center for kvanteapparater. Her for-<br />
søger en gruppe teoretiske og eksperimentelle<br />
fysikere ikke blot at blive klogere på kvante-<br />
fysikkens forunderlige verden, de prøver også<br />
at betvinge de fysiske fænomener i elektroni-<br />
ske apparater baseret på nanoteknologi. På<br />
sigt kan forskningen føre til ekstremt kraftige<br />
computere.<br />
Sofistikerede elektroniske apparater, hvor kvantemekaniske<br />
fænomener kan holdes i ave, kan føre til ekstremt<br />
hurtige computere. Foto: Center for Quantum Devices<br />
For 100 år siden skabte den store, danske fysiker<br />
Niels Bohr den atommodel, der kom til at danne<br />
grundlaget for en helt ny gren af fysikken kaldet<br />
kvantemekanik. Med atommodellen viste Niels<br />
Bohr nemlig, at man kun kan beskrive naturens<br />
mindste dele, hvis man accepterer, at de opfører<br />
sig temmelig sært. De følger nogle helt andre reg-<br />
ler end de objekter, vi kender fra dagligdagen.<br />
I løbet af nogle årtier formulerede fysikerne et<br />
nyt sæt grundlæggende naturlove, og det skete<br />
ikke mindst på Niels Bohr Institutet i København,<br />
hvor den gamle mester samlede en række unge,<br />
geniale fysikere omkring sig.<br />
På området for kvantefysik var instituttet et kraft-<br />
center uden lige i verden, og det skal det blive igen,<br />
hvis det står til professor Charles Marcus. Som leder<br />
af det nye Center for Quantum Devices ved Niels<br />
Bohr Institutet er han klar til at tage faklen op.<br />
”Niels Bohr skabte en kultur, som fik det bed-<br />
ste frem i andre mennesker. Hvis vi kan gøre det<br />
samme i dette århundrede – stadig omkring det<br />
eviggrønne emne kvantefysik – så er vi en succes!”<br />
siger Charles Marcus, der er en venlig og imø-<br />
dekommende mand med masser af humor, stor<br />
entusiasme og endnu større ambitioner.<br />
Forelsket i København<br />
Københavns Universitet har gjort noget af et<br />
scoop ved at få fingrene i en af verdens ypperste<br />
kapaciteter inden for kvanteforskning. Tidligere<br />
har Charles Marcus haft hjemme ved to af USA’s<br />
absolut bedste universiteter, først Stanford Uni-<br />
versity i Californien på USA’s vestkyst og derefter<br />
Harvard University på østkysten, og nu er turen<br />
altså kommet til et endnu større spring over At-<br />
lanten. Et spring, der ikke havde været muligt<br />
uden en bevilling på 38 millioner kr. fra VILLUM<br />
FONDEN.<br />
VILLUM FONDEN<br />
23
Charles Marcus har store ambitioner for det<br />
nye center på fjerde etage af H. C. Ørsted Institutet<br />
i København. Laboratoriet skal være<br />
det bedste i verden. Foto: Henrik Bendix<br />
24 KVANTEPROFESSOR I NIELS BOHRS FODSPOR<br />
Det er første gang, at en privat fond har finansieret et varigt professorat<br />
i Danmark, og bevillingen har ikke kun givet råd til at ansætte Charles<br />
Marcus på ubestemt tid. Der er også blevet penge til en bolig forbeholdt<br />
Villum Kann Rasmussen-professoren samt lønninger til yderligere fem for-<br />
skere på centeret, der i øvrigt er finansieret med 61 millioner kr. fra Dan-<br />
marks Grundforskningsfond. I alt vil omkring 30 forskere få deres daglige<br />
gang i Center for Quantum Devices.<br />
Charles Marcus var egentlig ikke særlig svær at lokke til København. I for-<br />
vejen havde han et rigtig godt kendskab til Niels Bohr Institutet, hvor han<br />
tidligere har været på gæsteophold, så han vidste nogenlunde, hvad han<br />
gik ind til. Nu er han flyttet ind i et rækkehus i Kartoffelrækkerne på Øster-<br />
bro i København sammen med sin kone og sine to børn på 11 og 13 år.<br />
Alle er de glade og tilfredse med at være havnet i Danmark, og Charles<br />
Marcus taler meget begejstret om de afslappede og ligefremme danskere<br />
og om det smukke København, som han vist er lidt småforelsket i. Men<br />
den helt store kærlighedsaffære har han med fysikken, som tager største-<br />
delen af hans tid.<br />
Fysik er svært<br />
Som forsker i verdensklasse nøjes man ikke med at arbejde fra 9 til 17 på<br />
hverdage, og Charles Marcus kræver ikke blot meget af sig selv, men også<br />
af resten af det hold af teoretiske og eksperimentelle fysikere, som han<br />
stadig er ved at samle omkring sig. ”Sandheden er, at forskning inden for<br />
fysik er svært. Man skal forpligte sig fuldt ud, og det kræver masser af tid<br />
og fuldstændig fordybelse,” som han udtrykker det. Og det er hans plan at<br />
gøre forskningscenteret til et sted, som tiltrækker verdens bedste kvante-<br />
fysikere, hvor forskerne holder af at være og kan lide hinanden – på samme<br />
måde, som det lykkedes for Niels Bohr. Kun på den måde kan magien<br />
opstå, og nye erkendelser og opfindelser kan komme for dagens lys.<br />
Hele fjerde etage af bygning D på H. C. Ørsted Institutet ved Københavns<br />
Universitet er blevet ryddet og bygget fuldstændig om for at give plads til<br />
Center for Quantum Devices. En stor del af pladsen er nu optaget af et<br />
stort laboratorium, hvor forskerne kan udføre et væld af målinger på for-<br />
skellige kvantesystemer, der er nogenlunde stabile, fordi de er nedkølet til<br />
en hundrededel af en grad over det absolutte nulpunkt ved minus 273,15<br />
grader.<br />
VILLUM FONDEN<br />
25
I hovedlaboratoriet har fysikerne uhyre kostbart<br />
udstyr til at nedkøle nanoelektronikken<br />
til minus 273 grader. Ved så lav en temperatur<br />
kommer de kvantemekaniske fænomener<br />
bedst til udtryk. Foto: Center for Quantum<br />
Devices<br />
Kvanteelektronik skabes med nanoteknologi<br />
Det er småting, fysikerne fremstiller og undersøger. De<br />
måler på kvantepunkter, nanorør og nanotråde – uhyre<br />
små strukturer, hvis dimensioner skal måles i milliontedele<br />
af en millimeter. Her hersker kvantemekanikken, og na-<br />
noelektronikken opfører sig sjældent helt, som fysikerne<br />
forventer – og slet ikke, som fornuften tilskriver.<br />
”Ifølge kvantemekanikken kan objekter være i superposi-<br />
tioner af flere mulige tilstande,” fortæller Charles Marcus.<br />
Det betyder for eksempel, at objekter kan være to eller<br />
flere steder samtidig, hvilket lyder ret underligt. Det er<br />
ikke just noget, man er vant til fra den velkendte, makro-<br />
skopiske verden, men når man kommer helt ned i nano-<br />
størrelser, er det altså nye naturlove, der gælder.<br />
Det har fysikerne vidst lige siden Niels Bohrs velmagts-<br />
dage, men først i de seneste årtier er de kommet på sporet<br />
af måder, hvorpå vi som mennesker kan drage nytte af fæ-<br />
nomenerne ved at koble kvantefysik sammen med informa-<br />
tionsteknologi. Måske ved at udvikle en kvantecomputer.<br />
På vej mod en helt ny slags supercomputer<br />
En almindelig computer regner med bits, der enten har<br />
værdien 0 eller værdien 1, mens en kvantecomputer regner<br />
med kvantebits, der kan have værdien 0 og 1 samtidig.<br />
Derfor kan den udføre visse beregningsopgaver langt hur-<br />
tigere, for den kan foretage et væld af beregninger samti-<br />
dig i stedet for én ad gangen.<br />
Praktisk anvendelige kvantecomputere ligger stadig et<br />
stykke ude i fremtiden, men det er netop drømmen om<br />
en form for supercomputer med en regnekraft af hidtil<br />
uhørt størrelse, der holdes i live i laboratoriet på Center<br />
for Quantum Devices.<br />
Her kan forskerne eksempelvis eksperimentere med en<br />
elektrisk ledende tråd så ekstremt tynd, at kun en enkelt<br />
elektron kan løbe igennem ad gangen. Mystiske, kvante-<br />
mekaniske fænomener opstår i tråden, hvor elektronens<br />
energi kun kan have ganske bestemte værdier, men til gen-<br />
gæld kan den være i flere energitilstande samtidig. Man kan sige,<br />
at strømmen gennem den tynde ledning både kan være tændt og<br />
slukket på den samme tid – lige indtil man forstyrrer systemet<br />
ved at måle efter. Og ved den uhyre lave temperatur beholder<br />
nano elektronikken sine kvantemekaniske egenskaber længe nok<br />
til, at fysikerne kan påvirke og måle dem – de kan manipulere med<br />
kvante bits.<br />
”Hvis vi forstår at udnytte kvantemekanikkens love, så sære og<br />
svære at forstå, de end måtte være, kan vi frigøre en umådelig<br />
teknologisk kraft,” lyder det fra Charles Marcus. ”Vi kan slet ikke<br />
forestille os, hvilke former for computere der kan komme ud af<br />
det.”<br />
Om det bliver lynhurtige kvantecomputere, nye former for ultra-<br />
følsomme sensorer eller noget helt tredje, der kommer ud af fysi-<br />
kernes anstrengelser, er det umuligt at spå om. Men med Charles<br />
Marcus ved rorpinden skal resultaterne nok komme.<br />
Forskerne måler på ting så små, at de<br />
ikke kan ses med det blotte øje, men<br />
kun i mikroskop. Det kan for eksempel<br />
være kulstof-nanorør som her.<br />
Foto: Center for Quantum Devices<br />
26 KVANTEPROFESSOR I NIELS BOHRS FODSPOR VILLUM FONDEN<br />
27
Bevillinger 2012<br />
De to fonde har i 2012 bevilget støtte på i alt 961.329.202 kr. fordelt på 438 donationer og modtog i årets<br />
løb i alt 1.580 ansøgninger. Uddelingerne fordeler sig som anført nedenfor.<br />
VILLUM FONDEN<br />
TEKNISK OG NATURVIDENSKABELIG<br />
FORSKNING<br />
Villum Kann Rasmussens Årslegat til Teknisk<br />
og Naturvidenskabelig Forskning<br />
2.500.000 kr.<br />
VELUX Visiting Professor Programme<br />
2013-2014<br />
19.300.000 kr.<br />
Syddansk Universitet, Institut for Fysik,<br />
Kemi og Farmaci<br />
Professor Jesper Wengel<br />
VKR Centre of Excellence BioNEC –<br />
Biomolecular Nanoscale Engineering Center<br />
30.000.000 kr.<br />
Syddansk Universitet<br />
Dekan Henrik Pedersen<br />
Postdoc-programmet 2012-13<br />
60.000.000 kr.<br />
RISØ DTU, Biosystemer<br />
Seniorforsker Henrik Haugaard-Nielsen<br />
”Combined soil carbon sequestration and<br />
crop nutrient supply using therma conversion<br />
technology residuals”<br />
3.214.000 kr.<br />
Aarhus Universitet, Institut for Bioscience<br />
Professor Michael H. Hansen<br />
”Genomes in time and space: three-spine stickleback<br />
as a model for studying contemporary<br />
evolution in response to environmental change”<br />
2.020.800 kr.<br />
Aarhus Universitet, Institut for Kemi<br />
Professor Troels Skrydstrup<br />
”The Design and Application of Carbon Monoxide<br />
Releasing Molecules in Organic Synthesis”<br />
4.990.287 kr.<br />
Aarhus Universitet, Institut for Bioscience<br />
Seniorforsker Hans H. Jakobsen<br />
”Microscopes: Food web transfer of the<br />
enigmatic phytoplankton Phaeocystis”<br />
1.043.595 kr.<br />
Syddansk Universitet, Institut for Fysik,<br />
Kemi og Farmaci<br />
Professor Ole G. Mouritsen<br />
Indkøb af massespektrometer-enhed til<br />
eksisterende HPLC<br />
690.860 kr.<br />
Aarhus Universitet, Institut for Fysik og<br />
Astronomi<br />
Professor Philip Hofman<br />
”Towards Direct Surface Transport on<br />
Topological Insulators”<br />
7.060.966 kr.<br />
Københavns Universitet, Kemisk Institut<br />
Lektor Theis Sølling<br />
”Studying energy transfer and energy storage in<br />
organic molecules with imaging techniques and<br />
femtosecond lasers”<br />
2.670.787 kr.<br />
Aalborg Universitet,<br />
Institut for Kemi og Bioteknologi<br />
Professor Per Halkjær Nielsen<br />
”Udforskning af nye mikroorganismer og<br />
enzymer i biogasanlæg”<br />
6.874.975 kr.<br />
Aarhus Universitet,<br />
Institut for Miljø videnskab<br />
Professor Henrik Skov<br />
”A Sustainable Arctic Environment in a<br />
Changing Climate - Station Nord”<br />
70.500.000 kr.<br />
Aarhus Universitet,<br />
Institut for Fysik og Astronomi<br />
Professor Lars Henrik Andersen<br />
Apparaturanskaffelse til projektet ”Tidlige studier<br />
af synsprocessens fotorespons under vakuumbetingelser”<br />
2.830.000 kr.<br />
Danmarks Tekniske Universitet<br />
Rektor Anders O. Bjarklev<br />
VKR/DTU Center for Systems Proteomics<br />
10.700.000 kr.<br />
Danmarks Tekniske Universitet, DTU<br />
Systembiologi<br />
Lektor Birgitte Andersen<br />
”Forebyggelse og kontrol af skimmelsvampvækst<br />
i bygninger”<br />
6.335.000 kr.<br />
MILJØ OG BÆREDYGTIGHED<br />
V. Kann Rasmussen Foundation<br />
Head of Program Irene Krarup<br />
”Environmental Focus”<br />
75.000.000 kr.<br />
Stakeholder Forum<br />
Felix Dodds, Executive Director<br />
Tillægsbevilling til ”Earth Summit 2012”<br />
330.000 kr.<br />
WWF Verdensnaturfonden<br />
Generalsekretær Gitte Seeberg<br />
”Promoting public consultation and participation<br />
in the industrial development in Greenland”<br />
3.756.135 kr.<br />
Oceana, Baltic Sea Office<br />
CEO Andrew Sharpless<br />
”Baltic Sea Recovery Programme”<br />
5.945.060 kr.<br />
Danmarks Tekniske Universitet, DTU<br />
Mekanik<br />
Lektor Brian Elmegaard<br />
”Integrated systems for bioenergy and<br />
agriculture in a future without fossil resources<br />
(BIOCULTURE)”<br />
1.013.886 kr.<br />
Faaborg-Midtfyn Kommune,<br />
Natur & Landskab<br />
Biolog, ph.d. Claus Paludan<br />
”Restoration of rare wet terrestrial habitat nature<br />
types of national priority in Southern Denmark –<br />
RARE NATURE”<br />
5.000.000 kr.<br />
28 BEVILLINGER 2012 VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN<br />
29
Dansk Naturvidenskabsformidling<br />
”Green Generation”<br />
5.001.860 kr.<br />
Naturstyrelsen, Kolding<br />
Formand for Trekantsområdet<br />
Henrik J. Vinther<br />
Opkøb af 82 ha land vest for Kolding med<br />
henblik på etablering af beskyttet naturområde<br />
3.500.000 kr.<br />
Københavns Universitet, Skov og Landskab<br />
Professor Bo Larsen<br />
”Økologisk restaurering af øvre Øle Å og<br />
omgivende landskab, Bornholm”<br />
5.000.000 kr.<br />
European Climate Foundation, Haag<br />
Director, External Relations Robin Millington<br />
”Strategically Address Climate Change Issues”<br />
22.360.072 kr.<br />
UN Foundation<br />
”Communicating Climate Change”<br />
49.106.000 kr.<br />
SOCIALE PROJEKTER<br />
Gdansk Foundation for Social Innovation<br />
Renovering og inventar til ”Art Hostel” – et<br />
produktionsskoleinitiativ til udslusning af unge<br />
fra børnehjem i Polen<br />
6.850.000 kr.<br />
General Direction of Social Assistance and<br />
Child Protection in Bukarest<br />
”Romanian-Danish Centre for Integrated<br />
Education”<br />
4.962.210 kr.<br />
Second Chance, Rumænien<br />
”Bercini Community Center” byggeri og inventar<br />
2.310.000 kr.<br />
Central European University, Ungarn<br />
”The Roma Access Programme” scholarshipforberedende<br />
program for unge romaer fra hele<br />
Øst- og Centraleuropa<br />
5.794.362 kr.<br />
Røde Kors i Polen, Ungarn og Bulgarien<br />
”Partners for Social Change”<br />
4.300.000 kr.<br />
Velfærdsforvaltningen, Tasiilaq, Grønland<br />
Multibane i Tasiilaq, Østgrønland<br />
775.000 kr.<br />
Qeqqata Kommunia<br />
Borgmester Hermann Berthelsen<br />
”Sisimiut som bæredygtigt arktisk samfund<br />
2020”<br />
2.000.000 kr.<br />
BIS BARD Theatre Formation Association,<br />
Bulgarien<br />
”School for arts and crafts for socially<br />
disadvantages children”<br />
7.505.000 kr.<br />
Ungdommens Røde Kors<br />
”Giv Grønlands unge ansvar for deres eget land”<br />
5.389.059 kr.<br />
Hope and Homes for Children, Bulgarien<br />
”Strategic de-institutionalisation and childrens’<br />
reform in Bulgaria”<br />
7.997.355 kr.<br />
Kanonen Galten, Grønland<br />
”En social indsats for udsatte børn og unge i<br />
Grønland”<br />
5.881.000 kr.<br />
Synscenter Refsnæs, Grønland<br />
”Kalaallisut” - udvikling af syntetisk grønlandsk<br />
stemme til brug for blinde og svagtseende<br />
7.831.964 kr.<br />
New Bulgarian University<br />
Integrations- og uddannelsesprojekt for<br />
romabørn og deres familier<br />
7.100.000 kr.<br />
Karin Dom Foundation, Bulgarien<br />
”Modelling new services for children with<br />
disabilities in Bulgaria”<br />
3.194.405 kr.<br />
Landsforeningen LEV (DK), Grønland<br />
”Forældre for forandringer, forbedringer og<br />
fremskridt”<br />
6.500.000 kr.<br />
National Training Fund, Tjekkiet<br />
”Street Work for Children and Youth”<br />
7.772.525 kr.<br />
Polish Red Cross<br />
”Window of Opportunities Project-Reload.<br />
Development of institutional and civic support<br />
networks for poorest children’s social clubs”<br />
5.294.595 kr.<br />
Polish Association for Persons with<br />
Intellectual Disabilities<br />
”Self-reliance training - the way to autonomy<br />
and independent living of children and adolescents<br />
with intellectual disabilities”<br />
5.538.003 kr.<br />
The Autistic People Help Association<br />
”Together Forward”, Polen<br />
”Employment market opened for people with<br />
autistic spectrum disorders”<br />
7.950.000 kr.<br />
PODAJ DALEJ Foundation, Polen<br />
”Start-up for young disabled people”<br />
7.904.250 kr.<br />
GAJUSZ Foundation, Polen<br />
”LET ME BE - development of paediatric<br />
palliative care in central Poland”<br />
6.400.000 kr.<br />
ØVRIGE STORE OPGAVER<br />
Statens Naturhistoriske Museum<br />
Formidlingschef Hanne Strager<br />
”Viden på vej – evolution, undervisning og<br />
forskningsformidling til alle Danmarks gymnasier”<br />
4.424.500 kr.<br />
Københavns Universitet, LIFE,<br />
Skov & Landskab<br />
Centerdirektør Niels Elers Koch<br />
Leder af Skovskolen Anders Bülow<br />
Renovering og udvidelse af Skovskolens bygning<br />
i Nødebo<br />
10.000.000 kr.<br />
30 BEVILLINGER 2012 VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN<br />
31
CBS Boligfond/LIFE Boligfonden af 2008<br />
Formand Niels Kjeldsen, CBS/Formand Grethe<br />
Bertelsen, LIFE<br />
Renovering og nyindretning af boliger til<br />
gæsteprofessorer og ph.d.-studerende<br />
3.000.000 kr.<br />
Experimentarium<br />
Direktør Asger Høeg<br />
Udvidelse og modernisering af<br />
Experimentariums ejendom<br />
30.000.000 kr.<br />
Comune di Colorno, Italien<br />
Marco Boschini<br />
Restaurering af museumsbygningen ”Aranciaia<br />
Ducale”<br />
375.000 kr.<br />
Gigtforeningen<br />
Bestyrelsesformand Michael Olufsen og<br />
direktør Lene Witte<br />
Udvikling og etablering af fremtidssikret hospital<br />
for patienter med muskel- og skeletsygdomme<br />
50.000.000 kr.<br />
Copenhagen International School<br />
Ejendomsfonden Copenhagen International<br />
School<br />
Board of Directors, CIS v/John Bo Jacobsen<br />
Opførelse af CIS i Nordhavnen med kapacitet til<br />
1200 elever<br />
25.000.000 kr.<br />
Moesgård Museum<br />
Direktør Jan Skambye Madsen<br />
Tillægsbevilling til ny udstillingsbygning<br />
14.000.000 kr.<br />
Uddelingerne i VILLUM FONDEN beløb sig i<br />
2012 til i alt 759.028.366 kr.<br />
VILLUM FONDENS VKR Centres of Excellence 2004-2012<br />
Center navn Centerleder Institution Bevillingsår Beløb (mio.kr.) Forskningsområde<br />
1 CLIMAITE - Center for<br />
biologiske effekter af<br />
klimaforandringer<br />
Claus Beier Risø-DTU 2004 53,0 Eksperimentelle feltundersøgelser over<br />
klimaændringers effekt på økosystemer<br />
2 BioNET - Center for Biofysik Mogens Høgh Jensen NBI, KU 2004 25,0 Eksperimentelle og teoretiske undersøgelser<br />
af biosystemer på molekylært niveau<br />
3 CLEAR - Center for<br />
Sørestaurering<br />
4 CREAM - Center for Miljø-<br />
og Jordbundsmikrobiologi<br />
5 CDSB - Center for<br />
Sygdommes Systembiologi<br />
6 HOBE - Center for<br />
Hydrologi<br />
7 ProActivePlants - Center<br />
for Proaktive Planter<br />
8 NATEC - Center for<br />
Nanophotonics for<br />
Terabit Communications<br />
9 MTLAB - Modelling of<br />
Information Technology<br />
10 NAMEC - NAnoMEChanical<br />
sensors and actuators<br />
11 CSGB - Center for<br />
stokastisk geometri og<br />
avanceret bioimaging<br />
12 Ocean Life - Center for<br />
livet i havet<br />
13 BioNEC - Biomolecular<br />
Nanoscale Engineering<br />
Center<br />
Frede Ø. Andersen Biologisk<br />
Inst., SDU<br />
Jan Sørensen Inst. for<br />
Økologi,<br />
LIFE, KU<br />
2006 50,0 Undersøgelser af forskellige metoder til<br />
sørestaurering<br />
2006 43,0 Mikrobiologiske undersøgelser af jordforureninger<br />
med organiske miljøgifte<br />
Søren Brunak CBS-DTU 2007 24,2 Studier af sygdomsgener og molekylære<br />
mekanismer relateret til personers vækst<br />
og reproduktion<br />
Karsten Høgn Jensen Geologisk<br />
Inst., KU<br />
Birger Lindberg Møller Plantebiologi,<br />
LIFE, KU<br />
2007 64,8 Undersøgelse af vandfluxe og strømningsveje<br />
inden for oplandet til Skjern Å<br />
2008 25,0 Udvikling af nye afgrødeplanter med<br />
større udbytte og nyttige indholdsstoffer<br />
Jesper Mørk DTU Fotonik 2008 25,0 Forskning i fotoner på kort tidsskala til<br />
udvikling af nye kommunikationssystemer<br />
Flemming Nielson DTU<br />
Informatik<br />
Anja Boisen DTU-Nanoteknologi<br />
Eva B. Vedel Jensen Inst. f.<br />
Matematiske<br />
Fag, AU<br />
2008 25,0 Udvikling af datalogiske modeller til<br />
simulering og analyse af fremtidens<br />
IT-systemer<br />
2009 28,0 Udvikling af nano-mekaniske, ultrafølsomme<br />
sensorer bl.a. til dosering af<br />
medicinindtagelse<br />
2010 25,0 Udvikling af matematiske metoder til<br />
analyse af biologisk væv med avanceret<br />
mikroskopi<br />
Thomas Kiørboe DTU AQUA 2011 30,0 Udforske og modellere fundamentale<br />
biologiske-fysiske processer i havet<br />
Jesper Wengel Inst. fysik,<br />
kemi og<br />
farmasi, SDU<br />
2012 30,0 Tværgående forskning inden for<br />
DNA-kemi, lipidkemi, proteinkemi og<br />
nanoteknologi<br />
32 BEVILLINGER 2012 VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN<br />
33
VILLUM FONDENS YOUNG INVESTIGATOR PROGRAMME 2012<br />
LEKTOR-PULJEN<br />
Navn Projekt Universitet Institution Beløb (kr.)<br />
Eva Bundgaard Organic photovoltaic - materials for energy<br />
production (MEP)<br />
Lars Hagedorn Frandsen Optical Nano-engineered Components for Highcapacity<br />
Integrated Silicon Photonics (ON-CHIP)<br />
Lars Jelsbak Exploring the role of interspecies interactions in<br />
relation to development and evolutionary dynamics<br />
of complex microbial communities<br />
Henrik Helligsø Jensen Assembling Large Molecules - Making Tools for<br />
Biology<br />
Mads Faurschou Knudsen Solar variability and North Atlantic climate during<br />
the last 1500 years<br />
Danmarks Tekniske<br />
Universitet<br />
Danmarks Tekniske<br />
Universitet<br />
Danmarks Tekniske<br />
Universitet<br />
Christian Rechberger Trusted Cryptographic Primitives Danmarks Tekniske<br />
Universitet<br />
Energikonvertering<br />
Fotonik<br />
Systembiologi<br />
Aarhus Universitet Institut for Kemi<br />
Aarhus Universitet Institut for Geoscience<br />
Matematik<br />
7.000.000<br />
6.995.290<br />
6.901.441<br />
6.610.950<br />
6.734.750<br />
6.946.086<br />
Jacco van de Streek Changing Scales in Computational Materials Science Københavns Universitet Institut for Farmaci 6.974.491<br />
Tom Vosch Development of new silver nanocluster fluorophores<br />
for fluorescence nanoscopy<br />
POSTDOC-PULJEN<br />
Københavns Universitet Kemisk Institut<br />
5.897.568<br />
Navn Projekt Universitet Institution Beløb (kr.)<br />
Søren Besenbacher Disentangling mutation and selection in human<br />
evolution<br />
Jonathan Brewer Super Resolution Microscopy in Membranes and<br />
Tissue<br />
Tais Wittchen Dahl Oxygen Regulation on Earth - Testing Hypotheses for<br />
Early Animal Evolution<br />
David García Controlling the conductor-insulator phase transition<br />
for light.<br />
Michael Ryan Hansen Morphology and Interfaces in Organic Bulk Heterojunction<br />
Solar Cells<br />
Katharine Marske Phylogeography: Understanding ecological<br />
communities in space and time<br />
Raquel Sanchez Perez The molecular mechanisms to break flower bud<br />
dormancy in fruit trees<br />
Aarhus Universitet Center for Bioinformatik<br />
2.603.353<br />
Syddansk Universitet Institut for Biokemi og<br />
Molekylær Biologi 3.662.400<br />
Københavns Universitet Statens Naturhistoriske<br />
Museum 3.123.235<br />
Københavns Universitet Niels Bohr Institutet<br />
Aarhus Universitet iNANO<br />
Dirch Hjorth Petersen Advanced Conductance Mapping: Multi-Metrology Danmarks Tekniske<br />
Universitet<br />
Silvan Schmid Single-molecule photothermal spectroscopy with<br />
nanostrings<br />
Susanna Seppälä Membrane interactions of heterologously expressed<br />
plant enzymes<br />
Marek Stibal Microbial community on the Greenland Ice Sheet as<br />
a possible factor affecting the physical behaviour of<br />
the ice sheet<br />
Københavns Universitet Biologisk Institut<br />
3.479.547<br />
3.613.746<br />
3.913.125<br />
Københavns Universitet Institut for Plantebiologi og<br />
Bioteknologi 3.905.165<br />
Danmarks Tekniske<br />
Universitet<br />
Danmarks Tekniske<br />
Universitet<br />
Nanotech<br />
Nanotech<br />
Biosustain<br />
Københavns Universitet GEUS<br />
3.720.060<br />
3.953.320<br />
3.000.000<br />
3.999.098<br />
VILLUM FONDENS POSTDOC-PROGRAM 2012: BLOK-STIPENDIER<br />
Navn Institution<br />
Kristoffer Almdal Danmarks Tekniske Universitet, Nanotech<br />
Jan Baumbach Syddansk Universitet, Institut for Matematik og Datalogi<br />
Michael Drewsen Aarhus Universitet, Institut for Fysik og Astronomi<br />
Lars Ellgaard Københavns Universitet, Biologisk Institut<br />
Ronnie Glud og Bo Thamdrup Syddansk Universitet, Biologisk Institut<br />
Uffe Gråe Jørgensen Københavns Universitet, Niels Bohr Insitutet<br />
Frank Kjeldsen Syddansk Universitet, Institut for Biokemi og Molekylær Biologi<br />
Michael Kuhl Københavns Universitet, Biologisk Institut<br />
Christine McKenzie Syddansk Universitet, Institut for Fysik, Kemi og Farmaci<br />
N. Asger Mortensen Danmarks Tekniske Universitet, Fotonik<br />
Birger Lindberg Møller Københavns Universitet, Institut for Plantebiologi og Bioteknologi<br />
Klaus Mølmer Aarhus Universitet, Institut for Fysik og Astronomi<br />
Niels Chr. Nielsen Aarhus Universitet, iNANO<br />
Christian Adam Olsen Danmarks Tekniske Universitet, Kemi<br />
Christian M. Reidys Syddansk Universitet, Institut for Matematik og Datalogi<br />
Adam Cohen Simonsen Syddansk Universitet, Center for Biomembrane Physics<br />
Henrik Stapelfeldt Aarhus Universitet, Kemisk Institut<br />
Claus Storgaard Sørensen Københavns Universitet, Biotech Research and Innovation Center<br />
Marianne Vestergaard Københavns Universitet, Niels Bohr Insitutet<br />
VILLUM FONDENS POSTDOC-PROGRAM 2012: INDIVIDUELLE STIPENDIER<br />
Navn Ph.d.-institution Postdoc-institution Projekttitel<br />
Charlotte Amdi University of London Københavns Universitet Improving the survival rate of premature piglets in Denmark by increasing their nutrient<br />
uptake in suckled milk by supplementing sows during lactation<br />
Sandra Breum Andersen Københavns Universitet University of Oxford,<br />
England<br />
Social interactions in bacterial evolution<br />
Karsten Brogaard Aarhus Universitet Aarhus Universitet How old are stars and their planetary systems really?<br />
Steen Dupont Københavns Universitet Natural History Museum of<br />
London, England<br />
Jeanette Henningsen Københavns Universitet University of Hong Kong,<br />
Kina<br />
Phylogeny of the Limacodid-group, with specializations in the cuticle and locomotion of<br />
the immatures (Lepidoptera: Zygaenoidea)<br />
The role of cyclooxygenases in transformation of white into brown adipocytes, whole<br />
body energy homeostasis, and insulin sensitivity<br />
Jonas Westergaard Højfeldt University of Michigan Københavns Universitet Probing an unexplored territory of epigenetic enzymes with chemical tools<br />
Johan Ulrik Lind Danmarks Tekniske<br />
Universitet<br />
Michael Grøndahl Nielsen Syddansk Universitet University of Burgundy,<br />
Frankrig<br />
Harvard University, USA Piezoelectric thin films for interacting with biological cells in advanced tissue models<br />
All-optical control of surface plasmon polariton waveguided modes for datacom<br />
applications<br />
Morten Tange Olsen Stockholm University Københavns Universitet SEAL PLAGUE: Genomic and proteomic investigation of the seal plague – a disease and<br />
threat to marine mammals in Denmark and worldwide<br />
Carsten Søgaard Københavns Universitet University of Lund, Sverige Very Long Range Forward (Backward Correlations of Charged Particles, Measured with<br />
ALICE)<br />
Danny Mollerup Sørensen Københavns Universitet University of Leuven,<br />
Belgien<br />
Nina Overgaard Therkildsen Danmarks Tekniske<br />
Universitet<br />
Identification of the substrate and physiological role of the orphan P5-type transport<br />
ATPases, novel pumps implicated vesicular trafficking in eukaryotes<br />
Stanford University, USA Elucidating the genomic signatures of fisheriesinduced evolution<br />
34 BEVILLINGER 2012 VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN<br />
35
VELUX FONDEN<br />
AKTIVE ÆLDRE<br />
Uddelingerne til ældre menneskers aktivitet<br />
beløb sig i 2012 til i alt 7.520.215 kr. fordelt<br />
på 290 donationer. Heraf følgende større donationer.<br />
Forfatter, oversætter Lars P. Poulsen-Hansen<br />
Udgivelsen af bogen ”Den Ryssiske By”<br />
60.000 kr.<br />
Seniorforsker, cand.phil. Niels W. Bruun<br />
Udgivelse af en engelsk udgave af Thomas<br />
Bartholins ”Anatomihuset i København”<br />
30.000 kr.<br />
Bent Knie-Andersen<br />
Udgivelse af bogen ”Guldsmedene i Dansk<br />
Vestindien indtil 1917”<br />
50.000 kr.<br />
Forfatter Birgit Pouplier<br />
Udgivelsen af illustreret værk om Jens Adolf<br />
Jerichau og Elisabeth Jerichau Baumann<br />
75.000 kr.<br />
Forfatter Pil Dahlerup<br />
Udgivelsen af bogen ”Litterær Reformation”<br />
75.000 kr.<br />
Jørgen Gammelgaard, Øystein Hjort og<br />
Tove Thage<br />
Udgivelse af bogen ”Opslag - en antologi om<br />
Richard Winther”<br />
50.000 kr.<br />
Foreningen Hou Skole<br />
Anskaffelser til edb-stue i fælleshus<br />
50.000 kr.<br />
Seniorværkstederne i Svendborg<br />
Formand Rasmus Vej<br />
Spånsugningsanlæg til snedkerafdelingen<br />
i Seniorværkstederne<br />
170.000 kr.<br />
Foreningen Den 2. Radio – D2R<br />
Anne Eggen og Kirsten Rønn<br />
Produktion af fyrre radioudsendelser<br />
om og med ældre<br />
150.000 kr.<br />
Ferskvandsmuseet i Ry<br />
Formand Frede Johannesen<br />
Reparation af museumsskibet ”Gl.Turisten”<br />
100.000 kr.<br />
Frederikshavn Roklub<br />
Kasserer Flemming Hansen<br />
Anskaffelse af ældrevenlig 4’er inrigger-robåd<br />
42.000 kr.<br />
tvDOKfilm, producent Ulrik Holmstrup<br />
Produktion af tv-serien ”Fra ældrebyrde til<br />
ældrestyrke”<br />
100.000 kr.<br />
Foreningen Ishøj Seniorværksted<br />
Henning Rosairus<br />
Renovering af anskaffelser i forbindelse med<br />
etablering af værksted<br />
90.000 kr.<br />
Pensioneret museumsdirektør Claus Thykier<br />
”Science and Religion in Ancient Egypt –<br />
Influence towards the Nordic Countries of<br />
Monotheistic Sun Worship”<br />
45.000 kr.<br />
Dansk Atletikforbund, Veteranudvalget<br />
TV-projektet ”Alder ingen undskyldning”<br />
50.000 kr.<br />
Seniorværkstederne i Svendborg<br />
Formand Rasmus Vej<br />
Etablering af ekstra computerrum<br />
95.125 kr.<br />
Pensionisternes Hus i Skårup<br />
Formand Annie Buch<br />
Renovering af Pensionisternes Hus<br />
100.000 kr.<br />
Egnsmuseet ”Apotekergården” i Thyholm<br />
Anlæg af ”Wilsehaven” med urtehave og<br />
frugttræer<br />
100.000 kr.<br />
Chroma Film ApS<br />
Producer Anders Dylov<br />
Projektet ”Jutlandia - Lastet med håb”<br />
100.000 kr.<br />
Danmission<br />
Generalsekretær Mogens Kjær<br />
Projektet ”Danmission Pictures”<br />
100.000 kr.<br />
Elbo og Jammerbugt Bådelag<br />
Aktivt seniorliv på Vestkysten<br />
125.000 kr.<br />
M/S Tunøs Venner<br />
Formand Harald Sørensen<br />
Renovering af passagerskibet M/S Tunø<br />
150.000 kr.<br />
GERONTOLOGI OG GERIATRI<br />
Aarhus Universitet, Institut for Biomedicin<br />
Professor Mark J. West<br />
Apparaturanskaffelse til ph.d.-projektet<br />
”Profylaktisk docosahexaensyre-terapi i<br />
behandlingen af Alzheimers sygdom”<br />
395.115 kr.<br />
Københavns Universitet,<br />
Institut for Folkesundhedsvidenskab<br />
Professor Kirsten Avlund<br />
Etablering af permanent infrastruktur for<br />
Copenhagen Ageing and Midlife Biobank<br />
(CAMB)<br />
6.305.460 kr.<br />
SFI – Det Nationale Forskningscenter<br />
for Velfærd<br />
Seniorforsker, programleder Annika Liversage<br />
”Indvandrere og alderdom – et studie af tyrkiske<br />
ældre i Danmark”<br />
2.202.411 kr.<br />
Syddansk Universitet,<br />
Institut for Sundhedstjenesteforskning<br />
Professor, dr.med. Kaare Christensen<br />
5-årigt forskningsprogram ”DARC II<br />
– er det gode år, der lægges til livet?”<br />
25.000.000 kr.<br />
36 BEVILLINGER 2012 VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN<br />
37
OFTALMOLOGI<br />
Glostrup Hospital, Øjenafdelingen<br />
Professor Henrik Lund-Andersen<br />
og professor Dan Miela<br />
”Det blå lys – et vindue til regulering af vores<br />
døgnrytme”<br />
4.715.000 kr.<br />
Aarhus Universitets Hospital,<br />
Neurologisk Afdeling<br />
Overlæge, dr.med. Thor Petersen<br />
”Evaluation and Treatment of Optic Neuritis”<br />
2.378.857 kr.<br />
HUMANVIDENSKAB<br />
Inviterede kernegruppeprojekter:<br />
Aarhus Universitet,<br />
Institut for Æstetik og Kommunikation<br />
Lektor Peter Bakker<br />
”Cognitive creolistics”<br />
5.734.073 kr.<br />
Aarhus Universitet,<br />
Institut for Kultur og Samfund<br />
Lektor Johanna Seibt<br />
”As if it were a person – social robotics and<br />
human self-understanding”<br />
5.895.986 kr.<br />
Aarhus Universitet,<br />
Institut for Kultur og Samfund<br />
Lektor Hagen Schulz-Forberg<br />
”Towards good society: Conceptualizing the<br />
social through the economic, 1930-today”<br />
4.942.501 kr.<br />
Københavns Universitet,<br />
Institut for Engelsk, Germansk og Romansk<br />
Professor Stuart Ward<br />
”Embers of Empire: The receding frontiers of<br />
post-imperial Britain”<br />
4.846.501 kr.<br />
Københavns Universitet,<br />
Institut for Nordisk Studier og Sprogvidenskab<br />
Lektor Birgit Anette Rasmussen<br />
”Individual, kin and family in prehistoric Europe<br />
– what words can tell”<br />
6.115.032 kr.<br />
Københavns Universitet, Institut for<br />
Tværkulturelle og Regionale Studier<br />
Lektor Sune Haugbølle<br />
”The production of secular ideology in the Levant”<br />
4.000.000 kr.<br />
Københavns Universitet, Saxo-Instituttet<br />
Professor Thomas Højrup<br />
”Livsformernes neokulturation under statssystemets<br />
og verdensøkonomiens transformation.<br />
De kulturelle livsformers udfordringer, varianter<br />
og forandringer”<br />
5.600.000 kr.<br />
Andre projekter:<br />
Det Kongelige Bibliotek,<br />
Forskningsafdelingen<br />
Cand.mag. Morten Møller<br />
”Med hilsner fra Moskva”<br />
831.110 kr.<br />
Mag.art., ph.d. Bergur Moberg<br />
Udgivelse af bogen ”Mellem havborg og højborg.<br />
Verdenslitteratur i modernismens margin”<br />
(tillægsbevilling)<br />
50.000 kr.<br />
Grønlands Nationalmuseum og Arkiv<br />
Arkæolog Pauline Knudsen<br />
”Alle tiders mennesker – kulturminder i<br />
Grønland og den globale klimaændring”<br />
523.083 kr.<br />
Det Danske Sprog- og Litteraturselskab,<br />
Afdeling for Middelalder og Renæssance<br />
Direktør Lasse Horne Kjældgaard<br />
”Middelalderens danske sprog og litteratur<br />
formidlet til nutiden”<br />
4.445.877 kr.<br />
Sydvestjyske Museer<br />
Museumsdirektør Flemming Just<br />
”1000 års mennesker”<br />
8.138.000 kr.<br />
MILJØ OG BÆREDYGTIGHED<br />
CradlePeople<br />
Projektleder Nicholas Krøyer Blok<br />
”CradlePeople”<br />
1.287.500 kr.<br />
Foreningen Landskabsværkstedet<br />
Projektchef Jørgen Nimb Lassen<br />
”Mulighedernes Skove – Håndbog i Skovrejsning<br />
og Skovudvikling”<br />
429.500 kr.<br />
Det Økologiske Råd (DØR)<br />
Projektleder Bo Normander<br />
”The future of Agriculture: Scenarios for<br />
Sustainable Farming in Denmark”<br />
4.500.000 kr.<br />
Rudersdal Kommune, Teknik & Miljø<br />
Områdechef Allan Carstensen<br />
”ESCO Adfærd – Offensiv klimaindsats”<br />
5.000.000 kr.<br />
Global Citizen<br />
CEO Søren Winther Lundby<br />
Forprojekt til Youth Camp Davos 2014<br />
1.050.000 kr.<br />
SOCIALE PROJEKTER<br />
Udviklingshæmmedes Landsforbund<br />
Daglig leder Jane Jensen<br />
ULF Vennetjeneste – en vennetjeneste baseret på<br />
udvikling, ligeværd og forskellighed<br />
3.309.020 kr.<br />
Alzheimerforeningen – DemensNet.dk<br />
Fundraiser Heidi Sahlholdt<br />
DemensNet.dk – et forum for mennesker med<br />
demenssygdom og deres pårørende<br />
819.000 kr.<br />
Indvandrer Kvindecentret<br />
Projektleder Margrethe Wivel<br />
”Somaliske mødre bygger bro”<br />
784.200 kr.<br />
Spejdernes Lejr 2012<br />
Benny Agergaard<br />
”Med spejderne på lejr”<br />
1.500.000 kr.<br />
Teknologisk Institut, Center for Arbejdsliv<br />
Seniorkonsulent Claus Müller<br />
Ӯldre uden IT-kendskab i det digitaliserede<br />
Danmark”<br />
1.507.500 kr.<br />
38 BEVILLINGER 2012 VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN<br />
39
KPH – Københavns Projekthus<br />
Sekretariatsleder Anne Katrine Heje Larsen<br />
”Tagdel.dk – Danmarks første platform for<br />
online frivillighed”<br />
758.100 kr.<br />
Team Wounded Racing<br />
Michael Thiim Sørensen<br />
Etablering af racing team bestående af sårede<br />
soldater<br />
830.000 kr.<br />
Værestedet Perronen<br />
Forretningsfører Jens Henriksen<br />
Etablering af fleksibelt værested for socialt<br />
udsatte medborgere på Lolland-Falster<br />
900.925 kr.<br />
Dansk Sundhedsinstitut<br />
Antropolog, ph.d. Lone Grøn<br />
”Vulnerability and inequality in old age”<br />
1.070.282 kr.<br />
Sammenslutningen af Unge med Handicap<br />
Sekretariatsleder Miriam Madsen<br />
”Netværk for studerende med handicap”<br />
2.504.145 kr.<br />
Den Selvejende Institution Livslinien<br />
Hans-Jørgen Knudsen<br />
”Døgnåben – selvmordsforebyggede rådgivning”<br />
1.500.000 kr.<br />
Fødevarebanken<br />
Direktør Thomas Fremming<br />
”Udvikling af model for Fødevarebanken som<br />
landsdækkende organisation”<br />
22.950.000 kr.<br />
Videncenter for Landbrug<br />
Specialkonsulent Bodil Irene Jensen<br />
”Kriserådgivning til landmænd”<br />
1.332.000 kr.<br />
Anne-Line Ussing, Rudkøbing<br />
”Natur Retreat for Veteraner”<br />
2.254.000 kr.<br />
Foreningen Det Sociale Netværk<br />
Formand Poul Nyrup Rasmussen<br />
”Etablering af Headspace Danmark”<br />
21.907.500 kr.<br />
Egmont Højskolen<br />
Forstander Ole Lauth<br />
”Slusen” - et selvstændigt liv med personlig<br />
hjælp og mulighed for fællesskab<br />
16.726.250 kr.<br />
SFI – Afd. for Børn, Unge og Familier<br />
Seniorforsker Mai Heide Ottosen<br />
”Børn og unge i Danmark. Velfærd og trivsel<br />
2014”<br />
4.041.693 kr.<br />
ØVRIGE STORE OPGAVER<br />
Nationalmuseet<br />
Museumsdirektør Per Kristian Madsen<br />
Etablering og indretning af det nye<br />
Musikmuseum<br />
6.000.000 kr.<br />
Uddelingerne i VELUX FONDEN beløb sig i<br />
2012 til i alt 202.300.836 kr.<br />
VELUX FONDENS HUMANVIDENSKABELIGE SATSNING: KERNEGRUPPEBEVILLINGER 2008-2012<br />
År Titel og navn Projekt Universitet Institut Beløb (kr.)<br />
2008 Professor Sverre Raffnsøe Ledelse af Selvledelse Copenhagen Business School Institut for Ledelse, Politik og Filosofi 6.399.682<br />
2008 Lektor Klemens Kappel Det liberale demokratis epistemologiske<br />
dimension<br />
Københavns Universitet Institut for Medier, Erkendelse og<br />
Formidling 3.042.832<br />
2008 Professor Frederik Stjernfelt Kognitiv og fænomenologisk æstetik Aarhus Universitet Nordisk Institut, Center for Semiotik 5.560.000<br />
2008 Docent Steen Ebbesen Virkningshistorien vendt på hovedet Københavns Universitet Saxo-Instituttet 5.675.500<br />
2008 Professor Uffe Juul Jensen Risiko og håb i sygdomsbekæmpelse<br />
og sundhedsfremme<br />
2009 Lektor Teresa Cadierno og<br />
prof. Johannes Wagner<br />
2009 Lektor Anders-Christian<br />
Jacobsen<br />
Aarhus Universitet Institut for Filosofi og Idéhistorie<br />
3.901.322<br />
Usage-based Second Language Acquisition Syddansk Universitet Institut for Sprog og Kommunikation og<br />
Institut for Fagsprog 4.927.107<br />
Transformation af religiøs identitet i den<br />
hellenistisk-romerske kulturkreds<br />
2009 Lektor Robert Klemmensen Arv eller miljø - hvad bestemmer politiske<br />
og sociale værdier<br />
Aarhus Universitet Det Teologiske Fakultet<br />
Syddansk Universitet Institut for Statskundskab<br />
4.989.000<br />
5.435.000<br />
2009 Professor Anne-Marie Mai Velfærdsfortællinger Syddansk Universitet Institut for Litteratur, Kultur og Medier 4.736.000<br />
2009 Professor Mogens Müller Evangelierne som genskrevet Bibel Københavns Universitet Det Teologiske Fakultet 4.701.335<br />
2010 Professor Andreas Roepstorff<br />
Technologies of the Mind Aarhus Universitet Institut for Antropologi, Arkæologi og<br />
Lingvistik 5.000.000<br />
2010 Lektor Mikkel Thorup Økonomisk argumentation Aarhus Universitet Institut for Filosofi og Idéhistorie 4.639.936<br />
2010 Lektor Johnny Kondrup Dansk Editionshistorie Københavns Universitet Institut for Nordiske Studier og<br />
Sprogvidenskab 5.999.634<br />
2010 Lektor Matthew James<br />
Driscoll<br />
2010 Professor Bodil Nistrup<br />
Madsen<br />
Alle tiders historier Københavns Universitet Nordisk Forskningsinstitut<br />
Etablering af en dansk term- og vidensbank<br />
5.000.000<br />
Copenhagen Business School Institut for Internationale Sprogstudier<br />
og Vidensteknologi 4.995.395<br />
2010 Professor Paul du Gay What makes organization? Copenhagen Business School Institut for Organisation 4.255.000<br />
2010 Professor Dan Zahavi Empathy and Interpersonal Understanding Københavns Universitet Center for Subjektivitetsforskning 6.600.000<br />
2011 Lektor Kerstin Fischer Construction Grammar and the<br />
Description of Situated Spoken Interaction<br />
2011 Professor Hans Jeppe<br />
Jeppesen<br />
2011 Professor Hanne Foss<br />
Hansen<br />
2011 Lektor Christian Helms<br />
Jørgensen<br />
Syddansk Universitet Institut for Fagsprog, Kommunikation<br />
og Informationsvidenskab 5.192.468<br />
The role of distributed leadership Aarhus Universitet Psykologisk Institut<br />
Krisestyring: Forvaltningspolitik og<br />
offentlig organisation i en sparetid<br />
Drenge som tabere i uddannelsessystemet?<br />
Københavns Universitet Institut for Statskundskab<br />
5.700.000<br />
5.232.161<br />
Roskilde Universitet Institut for Psykologi og<br />
Uddannelses forskning 4.997.509<br />
2011 Professor Erik Albæk Communicating the Economy Syddansk Universitet Institut for Statskundskab 5.822.000<br />
2011 Professor Sverre Raffnsøe Den humane vending Copenhagen Business School Institut for Ledelse, Politik og Filosofi 5.570.136<br />
2011 Professor Frederik Stjernfelt Humanomics: Mapping the Humanities Aarhus Universitet Center for Semiotik 5.765.000<br />
2011 Professor Poul Erik<br />
Mouritzen<br />
Governance, Funding and Performance<br />
of Universities<br />
2012 Lektor Johanna Seibt As if it were a person - Social robotics<br />
and human self-understanding<br />
2012 Lektor Birgit Anette<br />
Rasmussen<br />
Individual, kin and family in prehistoric<br />
Europe<br />
Syddansk Universitet Institut for Statskundskab<br />
Aarhus Universitet Institut for Kultur og Samfund<br />
4.974.572<br />
5.895.986<br />
Københavns Universitet Institut for Nordiske Studier og<br />
Sprogvidenskab 6.115.032<br />
2012 Lektor Peter Bakker Cognitive creolistics Aarhus Universitet Institut for Æstetik og Kommunikation 5.734.073<br />
2012 Professor Stuart Ward Embers of Empire: The Receding Frontiers<br />
of Post-Imperial Britain<br />
2012 Lektor Hagen Schulz-<br />
Forberg<br />
2012 Lektor Sune Haugbølle The Production of Secular Ideology in<br />
the Levant<br />
Københavns Universitet Institut for Engelsk, Germansk og<br />
Romansk 4.846.501<br />
Towards Good Society Aarhus Universitet Institut for Kultur og Samfund<br />
4.942.501<br />
Københavns Universitet Institut for Tværkulturelle og<br />
Regionale Studier 4.000.000<br />
2012 Professor Thomas Højrup Livsformernes neokulturation Københavns Universitet Saxo-Instituttet 5.600.000<br />
40 BEVILLINGER 2012 VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN<br />
41
Postkort<br />
fra støttede projekter<br />
<strong>Fonden</strong>e støtter mange flere projekter, end der er plads<br />
til at omtale i årsskriftet. For at give et indtryk af bred-<br />
den i aktiviteterne har vi bedt et lille udsnit af de igang-<br />
værende projekter om at sende postkort med øjebliks-<br />
billeder fra projekternes verden.<br />
Hvad er et hjem?<br />
Udvikling af boliger for hjemløse<br />
Sankt Hans aften var hjemløse inviteret til at fejre<br />
Sankt Hans i den lille hjemløseby, der var udstillet<br />
ved Den Frie Udstillingsbygning over for Øster-<br />
port station. Det myldrede ind med hjemløse fra<br />
det meste af København, og de havde taget hun-<br />
de, trækvogne og spændende historier med.<br />
Det gav mulighed for at tale om, hvad et hjem<br />
er, og hvad der skal til for, at et hjem er et hjem.<br />
Kan man for eksempel opnå arkitektonisk kvalitet<br />
ved at skære huller i skibscontainere, isolere dem<br />
og placere dem, så de skaber trygge og intime ha-<br />
verum? Kan en lille bolig være bedre end en stor?<br />
Kan man sove udenfor i egen bolig?<br />
Det er nogle af de spørgsmål, projektet diskuterer<br />
med henblik på at udvikle boliger, der svarer til de<br />
behov og den økonomi, som nogle af samfundets<br />
mest udsatte har.<br />
Der pågår en dialog med Københavns Kommune<br />
om opførelsen af et pilotprojekt.<br />
Arkitekt MAA Erik Juul. ”IS THIS A HOME?<br />
Udvikling af boliger for hjemløse” blev i 2011 bevil-<br />
get med 590.000 kr. af VELUX FONDEN.<br />
42 POSTKORT VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN<br />
43
”It’s the economy, stupid!”<br />
Sådan blev Bill Clintons medarbejdere under<br />
valgkampagnen i 1992 belært: De økonomiske<br />
konjunkturers udvikling har afgørende betydning<br />
for et præsidentvalgs udfald, for vælgerne beløn-<br />
ner og straffer regeringer i overensstemmelse<br />
samfundsøkonomiens tilstand.<br />
Men hvor får borgerne deres viden om økono-<br />
mien fra? Vurderer de økonomiens tilstand ud fra<br />
egne oplevelser (flere eller færre penge i lommer-<br />
ne, arbejdsløshed eller benzinprisernes størrelse)?<br />
Eller vurderer de den ud fra information, de har<br />
fået gennem medierne?<br />
Det er det sidste, projektet ”Communicating the<br />
Economy” nu er i færd med at undersøge: Hvor-<br />
dan ser de økonomiske nyheder, som danskerne<br />
får gennem medierne, ud? Og hvordan påvirker<br />
de økonomiske nyheder danskernes økonomiske<br />
viden, forbrugertillid, vurdering af politikerne og<br />
stemmeadfærd?<br />
Foto: Linda Hansen/BAM/Scanpix<br />
Professor Erik Albæk, Center for Journalistik, Syd-<br />
dansk Universitet, og professor Claes de Vreese,<br />
Amsterdam School of Communications Research.<br />
”Communicating the Economy” blev i 2011 bevilget<br />
med 5.822.000 kr. af VELUX FONDEN.<br />
Digitalisering af Biografen Samsø<br />
1. juni 2011 slog biografen dørene op til en fuldt digi-<br />
taliseret sal. Alle var spændte, og stor var succesen med<br />
”Orla Frøsnapper”, ”Pirats of the Caribbean” og senere<br />
på sommeren ”Harry Potter 7” i 3D. Alle var begejstrede.<br />
Allerede i slutningen af 2010 kunne bestyrelsen for Samsø<br />
Filmklub se, at digitalisering var eneste mulighed for at<br />
bevare biografen som det sted, hvor der vises film, men<br />
også hvor folk samles til foredrag i aftenskolen, general-<br />
forsamlinger, hvor skolen viser skolebio, små musikarran-<br />
gementer og meget andet. Kort sagt en særdeles vigtig<br />
kulturaktivitet.<br />
VELUX FONDENs støtte til aktive ældre bevirkede, at<br />
vi kunne komme hurtigt i gang, og da aftaler var truffet<br />
med leverandøren og håndværkerne, kunne biografen på<br />
to dage laves om fra en analog til en digital biograf, som vi<br />
stolt viser frem. Vi kan nu vise flere premierefilm og flere<br />
film, mens de endnu er nye. Vi kan også vise film over<br />
længere tid til glæde for såvel fastboende som turister.<br />
Formand Ellen Lynard, Foreningen Samsø Filmklub. ”Di-<br />
gitalisering af Biografen Samsø” blev i 2011 bevilget med<br />
400.000 kr. af VELUX FONDEN.<br />
Biografen Samsø med indgang til foyer med<br />
kiosk og billetsalg. Foto: Frank Lynard<br />
44 POSTKORT VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN<br />
45
46 POSTKORT<br />
Regnvand – en ressource<br />
Danmark er en kystnær nation med ganske få<br />
kilometer fra by til åbent vand. Et kig på gamle<br />
generalstabskort er en landskabelig tidsrejse hun-<br />
drede år tilbage, hvor et netværk af åer og vand-<br />
løb sammenbinder vandbærende områder som<br />
marskland, engdrag, mose og sø.<br />
De seneste hundrede års bydannelse har erobret<br />
terræn ved inddæmning, dræning, opfyldning<br />
og rørlægning. Klimaforandringerne sætter med<br />
større og hyppigere skybrud vores byer under<br />
pres fra oven og fra neden.<br />
Den anden side af klimaforandringerne er længere<br />
perioder med kraftig tørke, og den halve million<br />
liter vand, som årligt falder på en almindelig par-<br />
celhusgrund, skal ikke i kloakken. Det er ikke spil-<br />
devand, men en uvurderlig kalkfri vandressource.<br />
I de kommende år vil vi opleve en forandring af<br />
det danske bylandskab, hvor de gamle karakter-<br />
træk igen får plads. Vi skal gentænke den måde,<br />
vi håndterer regnvand i et samarbejde mellem de<br />
private grundejere og den offentlige planlægning<br />
og forsyning. Blå-grønne rekreative overflade-<br />
løsninger på offentlige områder og i haver er en<br />
fleksibel måde at styre skybrud og nyttiggøre nor-<br />
malregn.<br />
Projektleder, arkitekt MAA Dan Gabriel Jensen,<br />
Det Kongelige Danske Haveselskab. ”Intelli-<br />
gent brug af regnvand” blev i 2011 bevilget med<br />
9.800.000 kr. af VILLUM FONDEN.<br />
Kort: Generalstabskort Silkeborg 1882.<br />
Foto: GAP Photos/Jerry Harpur<br />
Hotline åben fra morgen til midnat for rumænske børn<br />
Den rumænske ’Child Helpline 116 111’ er en national hotline, hvor alle<br />
børn i Rumænien har adgang til at få rådgivning og hjælp. De overvæl-<br />
dende mange opkald vidner om det store behov. Børn kan her fortælle<br />
om deres bekymringer og få hjælp i nødsituationer, fx ved problemer i<br />
familien, følelse af ensomhed eller tristhed, mobning, dårlige oplevelser<br />
med deres lærere eller, i de værste tilfælde, fysiske og seksuelle overgreb.<br />
Også Rumænien er præget af finanskrisen. Men med støtten fra VILLUM<br />
FONDEN har det været muligt for den rumænske ’Child Helpline 116<br />
111’ at styrke sine aktiviteter, forøge staben og udvide åbningstiden til<br />
midnat. Desuden har man gennemført undervisning og oplysningsarran-<br />
gementer for 7.159 børn på 71 skoler i de rumænske landdistrikter. 5.000<br />
pjecer, skoleskemaer og notesbøger er blevet delt ud. Det har resulteret i,<br />
at der siden 2010 er blevet registreret en 125,37 % stigning i antallet af sa-<br />
ger om misbrug, som krævede umiddelbart indgreb, en 146,03 % stigning<br />
i sager, som krævede juridisk bistand og en 186,57 % stigning i sager, der<br />
krævede psykologisk hjælp.<br />
Catalina Florea, Founding Member, Executive Director, Asociatia Telefonul<br />
Copilului; Deputy Regional Representative – Europe Region, Child Help-<br />
line International. ”Strengthening the Child Helpline’s human and logistic<br />
capacity” blev i 2011 bevilget med 297.571 kr. af VILLUM FONDEN.<br />
VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN<br />
47
Det nye tigeranlæg i Aalborg<br />
Zoo. Foto: Sussi Køber<br />
Nyt hjem til løver og tigre<br />
Grundlovsdag 2012 havde Aalborg Zoo atter besøg af sin protektor, Hans<br />
Kongelige Højhed Prins Joachim. Anledningen var indvielsen af et spekta-<br />
kulært rovdyranlæg med nye og anderledes måder at opleve løver og tigre<br />
på. Anlægget til 22 mio. kr. har givet væsentlig mere plads og bedre for-<br />
hold for dyrene, samtidig med at havens gæster har fået en helt fantastisk<br />
mulighed for at opleve dyrene. Man kan blandt andet bevæge sig på hæn-<br />
gebroer, få indkig fra tårne placeret i dyrenes anlæg og hente viden om de<br />
store katte på mange formidlingsstationer. I forbindelse med etableringen<br />
af anlægget har Aalborg Zoo taget afsked med sibirisk tiger og afrikansk<br />
løve for nu at koncentrere sig om de endnu mere truede asiatisk løve og<br />
Sumatra-tiger.<br />
Direktør Henrik Johansen, Aalborg Zoo. Det nye rovdyranlæg blev i 2011<br />
bevilget med 5.000.000 kr. af VILLUM FONDEN.<br />
Huntigeren Gara kigger ud<br />
i yderanlægget for første<br />
gang. Foto: Olav Vibild<br />
48 POSTKORT VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN<br />
49
Modelplanten gåsemad (Arabidopsis thaliana). Foto:<br />
Gitte Erbs<br />
Medfødt immunitet i planter og svampe<br />
Planter, svampe og dyr angribes af mange forskel-<br />
lige sygdomsfremkaldende mikrober. Bakterier,<br />
der kan inficere både planter og dyr, er kendt,<br />
hvorimod vekselvirkningerne mellem bakterier og<br />
svampe er mindre udforskede.<br />
Hvordan genkendes bakterielle patogener af de-<br />
res plante- eller svampevært, og hvordan forsvarer<br />
værten sig? Det gør de ved hjælp af deres medfød-<br />
te immunforsvar mod patogener. Vi identificerer<br />
receptorer samt komponenter i den efterfølgende<br />
signalering i modelplanten gåsemad og i patoge-<br />
net rosa slimsvamp.<br />
Viden om, hvordan henholdsvis planter og svam-<br />
pe forsvarer sig, vil gavne udviklingen af sygdoms-<br />
Rosa slimsvamp (Fusarium graminearum). Foto: David<br />
B. Collinge<br />
bekæmpelse i planter og vil på længere sigt føre<br />
til en forbedring i produktionen af afgrøder til<br />
foder, fødevarer og biobrændstof. Forståelsen af<br />
bakterielle angreb på plantepatogene svampe vil<br />
desuden være et værdifuldt værktøj i udviklingen<br />
af biologisk bekæmpelse af plantesygdomme for-<br />
årsaget af rosa slimsvamp.<br />
Lektor, ph.d. Mari-Anne Newman, Institut for<br />
Plantebiologi og Bioteknologi, Københavns Uni-<br />
versitet. ”Innate Immunity: Perception and Sig-<br />
nalling by Bacteria and Bacterial Microbe-Associ-<br />
ated Molecular Patterns (MAMPs) in Plants and<br />
Fungi” blev i 2010 bevilliget med 6.099.570 kr. af<br />
VILLLUM FONDEN.<br />
Ny viden vender op og ned på vores forståelse af havets fødekæder, når ’planter’ pludselig æder rovdyr. Til venstre: Dyreplankton<br />
(Acartia) æder planteplankton, men til højre er rollerne byttet om. Foto: Erik Selander (tv) og Terje Berge (th)<br />
Havets komplekse liv<br />
På landjorden skelner vi uden problemer mellem,<br />
hvornår noget er en ’plante’, som får energi fra<br />
solen, og hvornår noget er et ’dyr’, som spiser<br />
planter eller andre dyr. I havet slår denne simple<br />
inddeling ikke til. I bunden af havets fødekæder<br />
findes en stor gruppe encellede organismer, som<br />
både er planter og dyr, såkaldt mixotrofe ’planti-<br />
mals’.<br />
I ’Centre for Ocean Life’ arbejder en tværfaglig<br />
gruppe forskere med at forstå de grundlæggende<br />
livsformer i havet, fra det mikroskopiske plante-<br />
plankton, over ’plantimals’ til dyreplankton, ge-<br />
leplankton, fisk og hvaler. Centret arbejder på at<br />
udvikle simple matematiske modeller af komplek-<br />
se marine økosystemer, baseret på evolutionsteo-<br />
retiske principper og en forståelse af, hvordan de<br />
grundlæggende livsformer fungerer.<br />
Målet er at forstå arternes fordeling i havet og at<br />
gøre det muligt at undersøge effekter af miljøpå-<br />
virkninger, klimaforandringer og fiskeri.<br />
Professor, dr.scient. Thomas Kiørboe, Institut for<br />
Akvatiske Ressourcer, Danmarks Tekniske Univer-<br />
sitet. ”Centre for Ocean Life” blev i 2011 bevilliget<br />
som et VKR Centre of Excellence med 30.000.000<br />
kr. af VILLUM FONDEN.<br />
50 POSTKORT VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN<br />
51
Nyt designværksted til Designmuseum Danmark<br />
Et nyt bæredygtigt byggeri på Designmuseum Danmark er ved at blive<br />
opført. Bygningen skal huse et nyt designværksted til undervisning af de<br />
mange elever, studerende og andre grupper, der dagligt bruger museets<br />
populære undervisnings- og formidlingstilbud. Det nye designværksted vil<br />
forbedre de fysiske rammer for museets undervisningsvirksomhed og skal<br />
bl.a. anvendes til at holde designworkshops for endnu flere studerende,<br />
lærerkurser, familiearrangementer og en designskole for børn og unge.<br />
Projektet er udviklet i samarbejde med Designmuseum Danmarks tilsyns-<br />
førende arkitekt MAA Michael Jørgensen fra Bornebusch Arkitekter A/S.<br />
Museumsdirektør Anne-Louise Sommer, Designmuseum Danmark. Opførel-<br />
se af nyt designværksted blev i 2010 bevilget med 9.990.400 kr. af VILLUM<br />
FONDEN.<br />
Et næsten færdigt designværksted ses her på museets grund, beliggende<br />
ved det tidligere Kgl. Frederiks hospital i Bredgade i København.<br />
På grunden findes resterne af et tidligere varmeværk,<br />
som ligger i forlængelse af museets administrationsbygning. På<br />
denne grund er en bygning på i alt 132 m 2 opført i en udformning,<br />
der er inspireret af en tidligere staldbygning på stedet samt<br />
af hele områdets og bebyggelsens karakter. Foto: Pernille Klemp<br />
Museblæreceller uden og med bakteriel infektion<br />
En urinvejsinfektion kan gemme sig<br />
Urinvejsinfektioner er blandt de mest hyppige<br />
bakterielle infektioner på verdensplan, med ca.<br />
150 millioner tilfælde årligt. Den primære årsag<br />
til urinsvejsinfektioner er E. coli bakterier. De kan<br />
invadere blærecellerne, hvori de kan udgøre et re-<br />
servoir, der er skjult for både immunforsvaret og<br />
behandling med antibiotika.<br />
Kvinder rammes oftest af urinvejsinfektioner, og<br />
hyppigheden stiger med alderen. Omkring 30 %<br />
af ældre over 60 år har en urinvejsinfektion, som<br />
kan optræde med eller uden symptomer og ofte er<br />
tilbagevendende.<br />
I dette projekt opstilles en blærecellemodel, der<br />
kan inficeres med E. coli, for at kigge på de bak-<br />
terier, der kan skjule sig inde i blærecellerne og<br />
finde den bedst mulige behandling af disse. Der<br />
kigges derudover på forskelle i immunrespons på<br />
de bakterier, der giver urinvejsinfektion med og<br />
uden symptomer hos ældre.<br />
Professor, overlæge dr.med. (MD, DMSc) Niels<br />
Frimodt-Møller, Klinisk Mikrobiologisk Afdeling,<br />
Hvidovre Hospital. ”Inhibition of Uropathogenic<br />
Escherichia coli bladder-associated intracellular<br />
growth in the elderly” blev i 2009 bevilget med<br />
1.210.000 kr. af VELUX FONDEN.<br />
52 POSTKORT VILLUM FONDEN OG VELUX FONDEN<br />
53
Kvantespring<br />
<strong>AF</strong> KLAUS MØLMER<br />
Klaus Mølmer (f. 1963) blev i 2000 professor i<br />
teoretisk fysik ved Aarhus Universitet efter forsk-<br />
ningsophold i Frankrig og Tyskland. Hans forsk-<br />
ning vedrører kvantemekaniske fænomener og<br />
deres mulige anvendelser i blandt andet kvan-<br />
tecomputere. Med bogen ”Kvantemekanikken<br />
– atomernes vilde verden” (Aarhus Universi-<br />
tetsforlag, 2010) og en lang række offentlige fore-<br />
drag er han tillige en flittig populærvidenskabe-<br />
lig formidler.<br />
Klaus Mølmer har i 2012 modtaget Villum<br />
Kann Rasmuseens Årslegat til Teknisk og Na-<br />
turvidenskabelig Forskning for sin banebry-<br />
dende forskning inden for teoretisk kvante-<br />
optik og atomfysik. Her har han haft særligt<br />
fokus på studiet af atomare systemers veksel-<br />
virkning med lys. Årslegatet på 2.500.000<br />
kr. skal ifølge Klaus Mølmer anvendes til<br />
forskning, der har potentiale til at åbne helt<br />
nye muligheder for kontrol og anvendelse af<br />
kvante systemerne.<br />
Bohrs atommodel<br />
Den danske fysiker Niels Bohr foreslog i 1913,<br />
at stoffets mindste bestanddele, atomerne, består<br />
af elektroner i kredsløb om en atomkerne. Kreds-<br />
løbene minder om planeternes baner rundt om<br />
solen, men i Bohrs atommodel kan en elektron<br />
kun bevæge sig i baner med helt bestemte afstande<br />
til atomkernen. Til gengæld bliver den under-<br />
tiden afbrudt i sin banebevægelse og foretager et<br />
kvantespring, hvorefter den fortsætter bevægelsen<br />
i en bane med en anden afstand.<br />
I år 1900 havde den tyske fysiker Max Planck<br />
forklaret, at lyskilder udsender deres stråling i<br />
pakker, eller kvanter, med en energi, der er pro-<br />
portional med lysets frekvens. Under elektronens<br />
kvantespring mellem Bohrs forskellige baner sva-<br />
rer forskellen i elektronens energi til energien i<br />
Plancks lyskvanter, så den samlede energi er beva-<br />
ret. Frekvensen bestemmer lysets farve, og fx det<br />
orange lys fra motorvejenes gadelygter skyldes de<br />
mulige energier i elektronbanerne i grundstoffet<br />
natrium, mens elektronenergierne i grundstoffet<br />
neon fører til det karakteristiske røde lys i neon-<br />
rør. Kvantespringene mellem bestemte elektron-<br />
baner forklarer altså de særlige farvespektre i lyset<br />
fra atom are gasser. De er et markant og uforklar-<br />
ligt brud med den klassiske fysiks beskrivelse af<br />
partiklers bevægelse.<br />
Kvantemekanikken<br />
Bohrs teori gav en præcis beskrivelse af lysspektret<br />
for brintatomer, men den fejlede for alle andre<br />
atomer, og det blev klart, at man måtte finde en<br />
ny og bedre teori for atomerne. Den teori fandt<br />
den østrigske fysiker Erwin Schrödinger i 1925.<br />
Han erstattede teorien om elektronernes baner<br />
med bølger, der svinger i rum og tid. Løsninger-<br />
ne til Schrödingers ligning kaldes bølgefunktioner.<br />
Niels Bohr anno 1947. Foto: Niels Bohr Archive<br />
54 KVANTESPRING VILLUM FONDEN 55<br />
TEKNIK OG NATURVIDENSKAB
SCHRÖDINGERS KAT<br />
Kvantemekanikken beskriver den<br />
mikroskopiske elektron som en udstrakt<br />
bølge, indtil vi måler på den.<br />
Hvis den samme beskrivelse gælder<br />
i den makroskopiske verden,<br />
kan en kat være både levende og<br />
død, indtil vi ser på den.<br />
YIN OG YANG SYMBOLET<br />
repræsenterer dobbeltheden i den<br />
kvantemekaniske beskrivelse af<br />
stof som både partikler og bølger.<br />
Grafik: Troels Marstrand. Tekst: Klaus Mølmer<br />
SCHRÖDINGERS KVANTEMEKANIK<br />
beskriver elektronen med en matematisk<br />
bølgefunktion. Bølgemønstrene<br />
svinger ved forskellige frekvenser<br />
og stemmer med frekvensen<br />
af det udsendte lys.<br />
”GUD SPILLER TERNING”<br />
I Bohrs atommodel sker springene<br />
og lysudsendelsen tilfældigt. I<br />
kvantemekanikken er resultater<br />
af målinger tilfældige, og måling<br />
af et lysglimt forårsager et spring i<br />
elektronens bølgefunktion.<br />
BOHRS ATOMMODEL<br />
Elektronen følger klassiske ”planetbaner”<br />
om atomkernen. Der udsendes<br />
lys, når elektronen foretager et<br />
kvantespring mellem banerne.<br />
De beskriver bølgemønstre med helt bestemte svingningsfrekven-<br />
ser, ligesom strenge, trommeskind og luftsøjler i forskellige mu-<br />
sikinstrumenter har bestemte svingningsmønstre med frekvenser,<br />
som bestemmer instrumenternes toner.<br />
Da man inkluderede teorien for lys og stråling i Schrödingers lig-<br />
ning, fandt man, at bølgefunktionernes svingninger gradvist dæm-<br />
pes, mens der udsendes lys med de observerede frekvenser – også<br />
for andre atomer end brint. Bohrs baner og kvantespring er såle-<br />
des både utilstrækkelige og unødvendige for beskrivelsen af den<br />
atomare verden.<br />
Schrödingers bølgebeskrivelse kaldes kvantemekanikken, og den<br />
er i dag det mikroskopiske grundlag for fysikken og kemien.<br />
Schrödinger erstattede de klassiske partiklers bevægelse med bøl-<br />
ger, men man udfører stadig forsøg, hvor partiklers position re-<br />
gistreres, fx på en skærm eller en fotografisk film. Den tyske fy-<br />
siker Max Born viste imidlertid, at de stedafhængige værdier af<br />
den matematiske bølgefunktion nøje angiver sandsynligheden for<br />
at opnå forskellige måleresultater. De fleste fysik- og kemiforsøg<br />
vedrører mange partikler, og sandsynlighedsbeskrivelsen er en<br />
fortrinlig måde at redegøre for hyppigheden og gennemsnittet af<br />
mange måleresultater. Albert Einstein var dog utilfreds med en<br />
beskrivelse af verden, hvor ”Gud spiller terning”, og man ikke kan<br />
forudsige det enkelte måleresultat. Bohr mente derimod, at de<br />
uforudsigelige resultater af målinger er udtryk for en fundamental<br />
begrænsning i vores evne til at udtale os om de mikroskopiske<br />
partiklers adfærd.<br />
Kvantespring – fordi vi ser dem<br />
Det er i dag muligt at studere et enkelt atoms opførsel og fx regi-<br />
strere det lys, atomet udsender, over længere tid. Kobler man en<br />
lysmåler til en højttaler, lyder der et klik ved registreringen af hvert<br />
enkelt lyskvant. Selvom vi kan beregne den gennemsnitlige hyp-<br />
pighed af disse klik med kvantemekanikken, er tidspunkterne for<br />
de enkelte klik tilfældige. Tilfældigheder forhindrer altså ikke en<br />
teoretisk beskrivelse. Men for at beregne atomets gennemsnitlige<br />
opførsel må man redegøre for bølgefunktionens form, afhængigt<br />
af om der til ethvert givet tidspunkt lyder et klik eller ej.<br />
I de sidste årtier har vi såvel teoretisk som eksperimentelt vendt<br />
Måling og feedback. Vi kan cykle<br />
uden at vælte, fordi vi kan registrere<br />
og korrigere cyklens bevægelser. (En<br />
kendt fysiker viser her hvordan.) Samme<br />
princip kan benyttes til at kontrollere<br />
atomers bevægelse – men her får<br />
målingerne ekstra konsekvenser, fordi<br />
de selv forårsager abrupte kvantespring<br />
i atomernes bølgefunktion.<br />
Foto: The Leo Baeck Institute’s Photograph<br />
Collection<br />
56 KVANTESPRING VILLUM FONDEN 57<br />
TEKNIK OG NATURVIDENSKAB
Et atomart kvantesystem styres ved hjælp af fysiske påvirkninger, som bestemmes af målinger på systemet. Kombinationen<br />
af feedback-påvirkningerne og de tilfældige kvantespring, som følger af målingerne, er en udfordring for den teoretiske<br />
fysik med mange anvendelsesmuligheder. Grafik: Klaus Mølmer<br />
fokus imod den tilfældige opførsel i det enkelte eksperiment i stedet for<br />
den gennemsnitlige opførsel af mange eksperimenter. Kvantespringene er<br />
kommet tilbage, men med en ny betydning: I Bohrs beskrivelse sker elek-<br />
tronens kvantespring og lysudsendelsen, uanset om vi observerer det eller<br />
ej. I den kvantemekaniske beskrivelse er der en vis sandsynlighed for at de-<br />
tektere lyset, og hvis det sker, bliver det, der var en mulighed, til virkelig-<br />
hed, og Schrödingers bølgefunktion ændrer abrupt form som konsekvens af<br />
målingen. Kvantespringene sker, fordi vi ser lyset, og ikke omvendt.<br />
To franske fysikere, Jean Dalibard og Yvan Castin, og denne artikels forfat-<br />
ter indførte i 1990-1992 en teoretisk beskrivelse, hvor vi lader som om,<br />
vi faktisk måler på lysudsendelse fra et atom og simulerer resultatet af de<br />
hypotetiske målinger ved at trække lod på en computer. Vi opkaldte me-<br />
toden efter kasinoerne i Monte Carlo, og vores Monte Carlo bølgefunktio-<br />
ner følger Schrödingers ligning, men oplever tillige abrupte kvantespring<br />
i bølgefunktionens form, når et tilfældigt detektorklik simuleres. Vi be-<br />
viste, at Monte Carlo bølgefunktioner i gennemsnit giver eksakt samme<br />
resultat som de hidtidige metoder, som møjsommeligt holder styr på alle<br />
tilfældige muligheder. De enkelte Monte Carlo bølgefunktioner er meget<br />
lettere at beregne, og metoden tillader således en effektiv løsning af selv<br />
meget svære problemer.<br />
Mens vi oprindeligt var interesserede i at simulere fysiske processer i ato-<br />
mare systemer og kun benyttede målingerne som et trick, var andre for-<br />
skere på samme tid interesserede i netop at redegøre for faktiske målese-<br />
rier. Monte Carlo metoden opstod inden for det samme år i tre forskellige<br />
forskningsmiljøer i Europa og USA. Metoden er i dag lærebogsmateriale,<br />
og den er løbende blevet videreudviklet og generaliseret til en bred vifte<br />
af fysiske problemer.<br />
Kvantespring – en ressource<br />
Når der registreres et klik, sker der abrupte kvantespring, hvor bølge-<br />
funktionen opnår nye former, som måske kun vanskeligt dannes med de<br />
naturlige kræfter, vi har til rådighed i laboratoriet. For eksempel er der ud-<br />
ført eksperimenter, hvor lys detekteres fra to fjerne atomer, som begge er<br />
i energirige tilstande. Registreringen af et enkelt klik afgør ikke, om lyset<br />
kom fra det ene eller det andet atom, og de to atomer ender, som følge af<br />
klikket, i en såkaldt entanglet kvantetilstand, hvor det på samme tid er det<br />
ene og det andet atom, der har udsendt lyset, og derfor ikke længere er i<br />
den energirige tilstand.<br />
Kvantespringenes abrupte og ikke-lokale dynamik er en af de mest effek-<br />
tive veje til at præparere entanglede tilstande af atomer og lys, som er vig-<br />
tige komponenter i præcise måleapparater, kommunikationsteknologier<br />
og kvantecomputere. Men måleresultaterne er tilfældige, og den ønskede<br />
tilstand opstår kun en gang imellem (når klikket har lydt).<br />
Udnytter vi imidlertid den viden, vi opnår ved målingerne, kan vi med<br />
kontrollerede fysiske påvirkninger af systemet, fx med lys eller elektriske<br />
kræfter, til en vis grad ophæve tilfældighederne.<br />
Årslegatet skal bruges til at udforske den dynamik, der fremkommer, når<br />
man kombinerer kvantespring med feedback – små puf bestemt af vores<br />
måleresultater. Denne forskning har potentialet til at åbne helt nye mulig-<br />
heder for kontrol og anvendelse af kvantesystemerne.<br />
58 KVANTESPRING VILLUM FONDEN 59<br />
TEKNIK OG NATURVIDENSKAB
Salmonella enterica. Foto: Public Health Image Library<br />
Antibiotika-resistente<br />
mikroorganismer<br />
i jordbunden<br />
<strong>AF</strong> ARNAUD DECHESNE, SANIN MUSOVIC OG BARTH F. SMETS<br />
Arnaud Dechesne (f. 1978) er<br />
ph.d. i biologi fra Lyon Univer-<br />
sitet (Frankrig). Han har væ-<br />
ret ansat som postdoc ved Con-<br />
necticut Universitet (USA) og<br />
Danmarks Tekniske Universitet<br />
(DTU). Siden 2011 har han væ-<br />
ret ansat som seniorforsker ved<br />
DTU-Miljø. Hans primære forsk-<br />
ningsinteresse ligger inden for mi-<br />
krobiel økologi og funktionen af de<br />
mikrobielle samfund i jorden.<br />
– spiller landbruget en rolle?<br />
Sanin Musovic (f. 1975) er ph.d.<br />
i mikrobiologi fra Danmarks<br />
Tekniske Universitet (DTU).<br />
Han har været ansat som post-<br />
doc ved DTU-Miljø siden 2011.<br />
Hans primære forskningsområde<br />
er mikrobiel økologi, med særligt<br />
fokus på mikrobielle interak-<br />
tioner og udveksling af genetisk<br />
materiale i mikrobielle sam-<br />
fund.<br />
Barth F. Smets (f. 1964) er ph.d.<br />
i miljøteknologi fra Illinois Uni-<br />
versitet (USA). Han har været<br />
ansat som professor i mikrobiel<br />
økologi på Danmarks Tekniske<br />
Universitet (DTU) siden 2004.<br />
Hans forskningsinteresse ligger<br />
i krydsfeltet mellem mikrobiel<br />
økologi og miljøbioteknologi.<br />
VILLUM FONDEN har i 2011 bevilget 18.000.000 kr. til en<br />
tre-årig forlængelse af Center for Environmental and Agricul-<br />
tural Microbiology (CREAM) – et VKR Center of Excellence.<br />
CREAM er et samarbejde mellem forskere fra Københavns<br />
Universitet (KU), De Nationale Geologiske Undersøgelser<br />
for Danmark og Grønland (GEUS) og Danmarks Tekniske<br />
Universitet (DTU), under ledelse af Jan Sørensen (KU).<br />
Forskningscentrets mål er at belyse og kvantificere de fakto-<br />
rer, der påvirker den biologiske nedbrydning og effekten af<br />
forureningsstofferne i jordbundens økosystem. Det multi-<br />
disciplinære center undersøger et spektrum af de vigtigste<br />
samspil mellem forureningsstofferne og mikroorganismerne<br />
i jorden, både i laboratoriet og under naturlige jordforhold.<br />
Det ultimative mål er at skabe forskningsbaserede anbefalin-<br />
ger, så landmænd, virksomheder og myndigheder kan redu-<br />
cere eller helt fjerne ophobningen af de forurenende stoffer<br />
i jorden.<br />
Bakteriernes verden<br />
Bakterier findes i de fleste økosystemer på vores planet og er i nær<br />
kontakt med os mennesker, idet de overalt koloniserer vores hud,<br />
vore luftveje og vores fordøjelsessystem. Oftest er dette ikke no-<br />
get problem, da de fleste bakterier heldigvis er gavnlige eller i det<br />
mindste uskadelige for vores helbred. Enkelte typer af bakterier<br />
kan dog forårsage alvorlige sygdomme som fx i infektioner med<br />
Staphylococcus aureus, Salmonella enterica osv. Behandling af de<br />
bakterielle infektioner sker stadig oftest med antibiotika, som det<br />
har været udbredt gennem det meste af det 20. århundrede.<br />
Antibiotika-resistens og genoverførsel<br />
En forekomst af antibiotika-resistens blandt bakterierne omkring<br />
os er ikke helt uventet. Mange antibiotika produceres nemlig na-<br />
turligt af mikroorganismer, mest sandsynligt for at give dem lokale<br />
fordele i forhold til deres konkurrenter. Da bakterier er kendt for<br />
deres evne til at mindske giftigheden af stoffer i deres omgivelser,<br />
er det meget sandsynligt, at antibiotikaresistens stammer fra en tid<br />
længe før det massive forbrug i sundhedssektoren. Ydermere kan<br />
nogle bakterier næsten spontant optage hele sæt af resistens-gener<br />
Staphylococcus aureus. Foto:<br />
Public Health Image Library<br />
60 ANTIBIOTIKA-RESISTENTE MIKROORGANISMER I JORDBUNDEN VILLUM FONDEN 61<br />
TEKNIK OG NATURVIDENSKAB
fra andre bakterier i deres nærhed, en proces der<br />
kaldes horisontal genoverførsel. På denne måde<br />
kan resistens-gener meget hurtigt overføres mel-<br />
lem forskellige bakterietyper, næsten som ved en<br />
epidemisk proces. Når processen foregår på ho-<br />
spitaler, hvor der forekommer mange sygdoms-<br />
fremkaldende bakterier, kan konsekvenserne være<br />
skræmmende, idet kontrollen af en infektion med<br />
et reduceret spektrum af anvendelige antibiotika<br />
allerede nu er et stigende problem.<br />
Den animalske fødevareproduktion og anti-<br />
biotikaresistens<br />
Antibiotika har revolutioneret vores brug af me-<br />
dicin, og deres anvendelse har bredt sig til dele af<br />
fødevareindustrien. Den animalske fødevarepro-<br />
duktion forbruger nemlig en betydelig mængde<br />
antibiotika til behandling eller forebyggelse af in-<br />
fektioner i både svin, fjerkræ og kvæg. I udlandet<br />
bruger landmænd endda stadig antibiotika som<br />
vækstfremmere. Desværre ser det ud til, at det<br />
store forbrug af antibiotika i fødevareindustrien<br />
kan have alvorlige konsekvenser! Det er nemlig<br />
sandsynligt, at nogle af de bakterier, der forekom-<br />
mer i de behandlede dyr, i første fase erhverver<br />
antibiotika-resistens. Resistens-generne kan der-<br />
næst let bringes videre ud i jordbruget og natur-<br />
lige miljøer, når husdyrgødningen spredes ud på<br />
markerne.<br />
Horisontal genoverførsel i jordbunden<br />
De fleste bakterier i husdyrgødningen kommer<br />
fra dyrenes fordøjelsessystem og overlever dår-<br />
ligt i jorden, da jordbundsforholdene såsom den<br />
lavere temperatur og periodevise udtørring er<br />
meget ugunstige for dem. Bakterierne i gødnin-<br />
gen udgør derfor ikke selv et blivende reservoir<br />
for antibiotika-resistens i landbrugsjorden. Deri-<br />
mod er der en stor risiko for, at deres specifikke<br />
resistens-gener overføres til de naturlige jordbak-<br />
terier, som udgør at meget stort og forskelligar-<br />
tet mikrobielt samfund, helt tilpasset de specielle<br />
vækstforhold. Hvis jordens naturlige bakterier<br />
erhverver resistens-generne, vil bakterierne kunne<br />
udgøre et stort og blivende reservoir af gener, der<br />
efterfølgende kan spredes videre i fødekæderne.<br />
Kan husdyrgødningen, der udbringes<br />
på markerne, fremkalde en utilsigtet<br />
spredning af antibiotika-resistens<br />
i øko systemer og fødekæder?<br />
Foto: Arnaud Dechesne<br />
Påvisning af genoverførsel i mikroskopet<br />
I det ovenstående fremgår det, at en effektiv, hori-<br />
sontal genoverførsel til naturens bakteriesamfund<br />
kan ske i kontaktzonen mellem husdyrgødnin-<br />
gen og landbrugsjorden. Netop dette spørgsmål<br />
udforskes af CREAM-forskerne. På DTU har vi<br />
udviklet en eksperimentel fremgangsmåde til at<br />
kvantificere og identificere de naturlige jordbak-<br />
terier, der er i stand til at erhverve sig gener fra<br />
en fremmed bakterie. I arbejdet følges overførslen<br />
af et ’model’-gen, der koder for et grønt-fluore-<br />
scerende protein. Herved kan vi hurtigt og nemt<br />
påvise og kvantificere genoverførslen ved hjælp<br />
af et fluorescens-mikroskop. Det er således på-<br />
vist, at ca. 1 ud af 10.000 naturlige jordbakterier<br />
kan engageres som modtagere i en overførsel af<br />
’model’-genet, en værdi der er meget større end<br />
hidtil antaget.<br />
Forskningens nyeste resultater<br />
I andre forsøg har vi taget den kemiske komplek-<br />
sitet af gødningen i betragtning. Gødningen er en<br />
blanding, der ud over mikroorganismerne og de-<br />
res genetiske materiale, også kan indeholde anti-<br />
biotika-rester og metaller som kobber og zink,<br />
der stadig bruges som vækstfremmere i svinepro-<br />
duktionen. Metallerne er biologisk aktive stoffer<br />
og kan have en stressende effekt på jordbakteri-<br />
erne. De nuværende eksperimenter vil bestemme,<br />
hvorvidt den metal-inducerede stress kan stimu-<br />
lere gen overførslen mellem jordbakterierne.<br />
Tilstedeværelsen af metallerne i gødningen for-<br />
modes at være af stor betydning for udviklingen af<br />
resistens blandt jordbakterierne, da overraskende<br />
mange bakterier viser en samtidig resistens over<br />
for både antibiotika og metaller. Det betyder, at<br />
svinegødningens (gyllens) indhold af metaller kan<br />
formodes at have en særdeles uheldig og uventet<br />
sideeffekt ved at fremme udviklingen af antibio-<br />
tika-resistens i de naturlige samfund af jordbak-<br />
terier. CREAM-forskerne ved Københavns Uni-<br />
versitet arbejder i øjeblikket massivt på en DNA-<br />
sekvensering af jordbakterierne for at kunne<br />
identificere den præcise, genetiske sammenhæng<br />
mellem metal- og antibiotika-resistens.<br />
CREAM udnytter fordelene ved de mest mo-<br />
derne teknikker i mikrobiologi og mikrobiel øko-<br />
logi og retter sit stærke fokus på en forståelse af<br />
jordbakteriernes naturlige levevis: Den voksende<br />
viden om mikroorganismerne i jordbunden vil i<br />
høj grad forme grundlaget for fremtidens bære-<br />
dygtige landbrug.<br />
Påvisning af genoverførsel mellem to forskellige bakterietyper<br />
ved brug af fluorescens-mikroskopi. Den grønne<br />
fluorescens viser, at det genetiske materiale er blevet<br />
overført fra donorbakterien (kolonien, der fluorescerer<br />
rødt i højre side) til modtagerbakterier (kolonier,<br />
der er farveløse i venstre side). Overførslen starter og er<br />
mest effektiv i kontaktzonen (pilen) mellem to typer af<br />
bakterier. Foto: Sanin Musovic<br />
62 ANTIBIOTIKA-RESISTENTE MIKROORGANISMER I JORDBUNDEN VILLUM FONDEN 63<br />
TEKNIK OG NATURVIDENSKAB
Ultra-detaljerede<br />
netværk<br />
komplekse<br />
<strong>AF</strong> SUNE LEHMANN<br />
Sune Lehmann (f. 1976) blev i 2003 kandidat i fysik fra Niels Bohr<br />
Institutet ved Københavns Universitet og blev i 2007 ph.d. fra Dan-<br />
marks Tekniske Universitet. Han er nu lektor på DTU Informatik<br />
og har tidligere arbejdet på Institute for Quantitative Social Science<br />
ved Harvard University, på Center for Complex Network Research<br />
ved Northeastern University samt på Harvard Medical School.<br />
I 2011 bevilgede VILLUM FONDEN 6.979.125 kr. til pro-<br />
jektet ”Ultra-detaljerede komplekse netværk” under <strong>Fonden</strong>s<br />
Young Investigator Programme, der støtter unge forskerta-<br />
lenter med bevillinger på samlet ca. 75 mio. kr. årligt. Formå-<br />
let med projektet er at flytte grænserne for vores kvantitative<br />
forståelse af sociale systemer. Med udgangspunkt i detaljerede<br />
og hyppige adfærdsmålinger giver bevillingen mulighed for at<br />
studere det komplekse netværk af sociale interaktioner blandt<br />
en stor gruppe frivillige og udvikle matematiske beskrivelser<br />
af dette dynamiske system. Bevillingen giver mulighed for an-<br />
sættelse af to ph.d.-studerende, en postdoc samt indkøb af<br />
avanceret computer- og måleudstyr.<br />
’Big data’<br />
1:00 9:00<br />
12:00 20:00<br />
Observationer af kommunikationsmønstre: En lille del af et stort telekommunikationsnetværk.<br />
Hvert knudepunkt repræsenterer et individ, og kommunikationsintensiteten<br />
er repræsenteret som linjetykkelse og farve fra blå over gul til rød. Bemærk,<br />
hvordan forskellige grupper har forskellige kommunikationsmønstre – nogle<br />
er aktive efter midnat, mens andre er aktive om morgenen. Grafik: Sune Lehmann<br />
Harddiske koster næsten ingenting. En af konsekvenserne af dette tilsyne-<br />
ladende uskyldige faktum er, at hvert muse-klik, hvert mobilopkald, hver<br />
tur til hæveautomaten, hver statusopdatering på Facebook eller Twitter<br />
bliver gemt i en database et sted på kloden. Uden at have planlagt det har<br />
menneskeheden bevæget sig ind en ny æra, hvor digitale spor af denne<br />
type giver forskerne mulighed for at zoome ud fra individniveauet og ob-<br />
servere hele samfunds kollektive opførsel.<br />
64 ULTRA-DETALJEREDE KOMPLEKSE NETVÆRK VILLUM FONDEN 65<br />
TEKNIK OG NATURVIDENSKAB
ULTRA-DETALJEREDE SOCIALE NETVÆRK<br />
Kvalitetsdata<br />
Antal bits pr. bruger<br />
Mens ’big data’ har givet lovning på en ny forståelse af den menneskelige<br />
natur, har resultaterne ladet vente på sig. Med mere end 900 millioner<br />
brugere har fx Facebook en i sandhed enorm samling af data om veksel-<br />
virkninger mellem mennesker. Men på trods af forklaringskraften i store<br />
datasamlinger er studier baseret på data fra et enkelt firma stadig utilstræk-<br />
kelige: Kommunikation mellem mennesker udfolder sig på mange forskel-<br />
lige måder. God gammeldags samtale ansigt til ansigt er stadig uundværlig,<br />
vi taler i telefon, sender SMS, skriver e-mail, bruger ’instant messaging’ og<br />
online sociale netværk.<br />
X<br />
Antal brugere<br />
På dette skematiske plot svarer farven til tætheden af undersøgelser: Mørke farver<br />
svarer til mange studier. Langs den lodrette akse finder vi traditionelle socialvidenskabelige<br />
studier, hvor antropologer eller sociologer studerer et lille antal individer<br />
i mange detaljer. Langs den vandrette akse er de store studier med mange individer,<br />
men med få informationer om hver bruger. Projektet ”Ultra-detaljerede komplekse<br />
netværk” sigter efter at afdække det ’tomme’ område, markeret på grafen.<br />
Grafik: Sune Lehmann<br />
Projektet vil derfor afdække kommunikationsmønstrene, sådan som de<br />
udfolder sig hen over disse mange mulige kanaler. For at forstå og model-<br />
lere, hvordan vores kommunikation let skifter mellem disse mange kom-<br />
munikationskanaler, vil projektet indsamle data fra alle disse kanaler samti-<br />
dig i en stor population. Vi vil med andre ord indsamle kvalitetsdata frem<br />
A B<br />
C<br />
E<br />
Sampling ødelægger netværk på uigenkaldelig vis. Figuren viser, hvordan strukturen af det oprindelige tæt forbundne<br />
netværk går tabt, når netværkets links langsomt fjernes. Grafik: Sune Lehmann<br />
for ’big data’. Og med et detaljeret datasæt vil vi kunne belyse, hvor meget<br />
eller lidt en enkelt kanal kan fortælle om hele billedet, skabe en ’Rosetta-<br />
sten’, der vil lade os fortolke eksisterende large-scale datasæt.<br />
Deling af data og privatlivets fred<br />
En vigtig del af analysen af sociale data er spørgsmålet om privatlivets fred.<br />
Detaljerede målinger af menneskers opførsel kan ikke undgå at afdække<br />
personfølsomme detaljer om deltagerne i forsøget. Der findes ikke p.t.<br />
nogen løsning til at håndtere privatlivets fred i forsøg som vores. Men vi<br />
ser dette som en mulighed for at levere et bidrag på dette område og har<br />
allokeret ressourcer til specifikt at fokusere på dette emne og udvikle prak-<br />
tiske løsninger, som andre vil kunne benytte, og som vil give os mulighed<br />
for at dele datasæt med andre forskergrupper samtidig med, at vi sikrer<br />
privatlivets fred for deltagerne i eksperimentet.<br />
〈 m 〉<br />
2.2<br />
2<br />
1.8<br />
1.6<br />
1.4<br />
1.2<br />
1<br />
F<br />
P(m)<br />
1<br />
0.2<br />
0<br />
0 5<br />
m<br />
10<br />
10 20 30 40 50<br />
f<br />
60 70 80 90 100<br />
66 ULTRA-DETALJEREDE KOMPLEKSE NETVÆRK VILLUM FONDEN 67<br />
0.8<br />
0.6<br />
0.4<br />
5<br />
20<br />
50<br />
100<br />
TEKNIK OG NATURVIDENSKAB
Dybere indblik i<br />
metallernes<br />
verden<br />
<strong>AF</strong> GRETHE WINTHER, XIAOXU HUANG OG SØREN SCHMIDT<br />
Grethe Winther (f. 1966), dr.techn.<br />
2009, seniorforsker ved Afdelingen<br />
for Materialeforskning, Risø DTU<br />
1997-2011, siden januar 2012 lek-<br />
tor ved DTU Mekanik. Hun forsker i, hvordan<br />
strukturer opstår på forskellige længdeskalaer<br />
inden i et metal under mekanisk forarbejdning<br />
med fokus på modellering af mekaniske egenska-<br />
ber af betydning for industriel formgivning.<br />
Xiaoxu Huang (f. 1963), ph.d. 1995,<br />
seniorforsker ved Afdelingen for Ma-<br />
terialeforskning, Risø DTU 2005-<br />
2011, siden januar 2012 ved DTU<br />
Vindenergi. Hans forskning fokuserer på plastisk<br />
deformation, krystallinske materialers mikro-<br />
struktur og mekaniske egenskaber, nanostrukture-<br />
rede metaller og transmissionselektronmikroskopi.<br />
Søren Schmidt (f. 1970), ph.d. 2000,<br />
Afdelingen for Materialeforskning,<br />
Risø DTU 2000-2011, seniorforsker<br />
2005-2011, siden januar 2012 senior-<br />
forsker ved DTU Fysik. Han forsker i nye måle-<br />
og dataanalysemetoder/algoritmer til spred-<br />
ningsforsøg med neutroner, elektroner og fotoner.<br />
68 DYBERE INDBLIK I METALLERNES VERDEN<br />
VILLUM FONDEN har i 2011 bevilget<br />
5.400.000 kr. til et transmissionselektronmi-<br />
kroskop til Danmarks Tekniske Universitet.<br />
Mikroskopet er generelt anvendeligt til karak-<br />
terisering af fine indre strukturer, primært i<br />
metaller, ned til nanometerskala. Men det er<br />
også specialdesignet til en række specifikke og<br />
krævende projekter med detaljerede studier af<br />
de enkelte byggesten i metallets indre struk-<br />
tur, og det kan anvendes til hurtige målinger<br />
for at følge dynamiske processer og karakteri-<br />
sering i tre dimensioner. Data fra mikroskopet<br />
vil danne grundlag for en dybere forståelse af<br />
de processer, der kontrollerer metallets opfør-<br />
sel, og vil blive brugt som inspiration til og<br />
verificering af avancerede nye modeller for mi-<br />
krostrukturdannelse og optimering af metal-<br />
lets egenskaber.<br />
Metallers betydning<br />
Helt tilbage fra menneskets oprindelse har brugen af stadigt mere avan-<br />
cerede materialer været nøglen til at udvikle vores samfund. Overgangene<br />
fra sten til bronze og senere jern har givet navn til hele epoker i samfunds-<br />
historien, og også i dag er udvikling og optimering af specialstål, alumini-<br />
umslegeringer og andre metaller vigtige aktiviteter.<br />
I bilindustrien fokuseres fx på at gøre køretøjerne lettere, så der kan spares<br />
brændstof, og udledningen af CO 2 mindskes. Samtidig skal passagersik-<br />
kerheden være stor, og produktionen økonomisk rentabel. Det betyder, at<br />
de enkelte dele i en bil bliver fremstillet af materiale, som er valgt specielt<br />
til denne funktion, og som ofte udvikles specielt til formålet. Moderne<br />
biler består således af ca. 200 forskellige typer metal. Fortsat udvikling og<br />
optimering af metaller kræver en dybdegående forståelse af sammenhæn-<br />
gen mellem metallets opbygning, både kemisk og mikrostrukturelt, og<br />
dets egenskaber. Dette kan ikke opnås uden topmoderne højteknologiske<br />
metoder til materialekarakterisering, fx elektronmikroskopi til at under-<br />
søge mikrostrukturen.<br />
Metallers mikrostruktur<br />
Metaller er krystallinske materialer, hvilket betyder, at atomerne sidder i et<br />
meget regelmæssigt tredimensionelt gitter med faste afstande til hinanden.<br />
Når et smeltet metal afkøles, starter opbygningen af sådanne gitre mange<br />
steder i smelten. Hvert påbegyndt gitter vokser sig større, når metallet<br />
størkner, og det færdigt afkølede metal består derfor af mange såkaldte<br />
korn.<br />
Forskellen mellem de enkelte korn er, at gitret vender forskelligt. Både or-<br />
ganisering af atomerne i et gitter og kornstrukturen er afgørende for me-<br />
tallets egenskaber. I de fleste metalgenstande er kornene meget små, men<br />
på galvaniserede overflader, fx lygtepæle og skraldespandslåg, kan man se<br />
de enkelte korn med det blotte øje.<br />
Der er i øjeblikket stor interesse for at fremstille metaller med meget små<br />
korn – helt ned til nogle nanometer i diameter (en millimeter er en million<br />
nanometer). Metaller med så små korn har specielle egenskaber, bl.a. stor<br />
mekanisk styrke.<br />
Inde i de enkelte korn kan der også dannes en masse strukturer, fx be-<br />
stående af såkaldte dislokationer, som er fejl i den måde atomerne sidder<br />
i gitret på. Dislokationer, og den måde de bevæger sig på i metallet, er<br />
Atomerne i et metal sidder i<br />
et regelmæssigt tredimensionelt<br />
krystalgitter. I mange metaller<br />
har det grundlæggende<br />
krystalgitter form som en terning.<br />
Alle korn har det samme<br />
krystalgitter. Forskellen<br />
mellem kornene er den måde,<br />
gitret vender. Grafik: Forfatterne<br />
På galvaniserede overflader<br />
kan man ofte se meget store<br />
korn – helt op til centimeterstore.<br />
Foto: Forfatterne<br />
VILLUM FONDEN<br />
69<br />
TEKNIK OG NATURVIDENSKAB
Typiske mikrostrukturbilleder<br />
fra finkornet aluminium,<br />
elektrodeponeret kobber<br />
med god elektrisk ledningsevne<br />
og trukne ståltråde<br />
med høj styrke. Foto: Forfatterne<br />
meget vigtige for metallets formbarhed og styrke. Forståelse for, hvordan<br />
dislokationer bevæger sig og samler sig i karakteristiske mikrostrukturer<br />
inde i et korn, er derfor nødvendig for at kunne manipulere med metallets<br />
egenskaber. Forskellige metaller og produktionsmetoder giver et væld af<br />
forskellige mikrostrukturer.<br />
Transmissionselektronmikroskopi<br />
I et transmissionselektronmikroskop sendes en elektronstråle gennem en<br />
meget tynd prøve. Elektronerne vekselvirker med prøven, og når elektro-<br />
nerne kommer ud på den anden side indeholder de derfor information<br />
om prøven. Transmissionselektronmikroskopi kan være direkte billeddan-<br />
nende, så man kan se fx de enkelte små korn og dislokationer, men kan<br />
også give spredning af elektronerne i et mønster, som siger noget om det<br />
krystallografiske gitter, som atomerne sidder i.<br />
Detaljerede studier på nanometerskala<br />
Den typiske mikrostruktur i mange metaller efter mekanisk forarbejdning<br />
består af parallelle plane vægge, som kan ses i transmissionselektronmi-<br />
kroskopet, når strukturerne ’kun’ forstørres 10.000 gange. Hver væg er<br />
opbygget af dislokationer. Hver dislokation er en linje, og når de samles<br />
for at danne en væg, arrangerer de sig i et regelmæssigt netværk. Med en<br />
højere forstørrelse kan vi karakterisere de enkelte dislokationer for at finde<br />
ud af, hvor de kommer fra, og hvordan de reagerer med hinanden.<br />
Det nye mikroskop giver mulighed for både lav og høj forstørrelse, så vi<br />
kan studere mikrostrukturen på mange længdeskalaer og forstå både op-<br />
rindelsen af de mange parallelle vægge og dannelsen af de enkelte vægge.<br />
Vi håber at nå så langt, at vi kan modellere mikrostrukturdannelsen og<br />
bruge det til at forudsige de mekaniske egenskaber af metallet.<br />
Dynamiske målinger<br />
Det nye mikroskop er udstyret med special-konfigurerede højhastigheds-<br />
kameraer og kan arbejde sammen med en tidligere indkøbt moderne<br />
prøve holder, som kan deformere prøven, mens den er i mikroskopet. Det<br />
giver mulighed for at filme den mikrostrukturelle udvikling og samtidig<br />
måle de mekaniske og elektriske egenskaber.<br />
Filmene vil blive brugt til at finde sammenhængen mellem metallets me-<br />
kaniske og elektriske opførsel og enkeltstående begivenheder såsom dan-<br />
nelsen af dislokationer, deres bevægelse gennem metallet og vekselvirk-<br />
ningen imellem dem. Også vekselvirkningen mellem dislokationer og fx<br />
dislokations vægge, korngrænser eller partikler i metallet kan undersøges.<br />
Karakterisering i tre dimensioner<br />
Transmissionselektronmikroskopi har traditionelt været anvendt til karak-<br />
terisering af tynde prøver, dvs. i 2D. Inden for de seneste 10 år er det<br />
blevet muligt at måle den rumlige materialetæthed i 3D på nanometer-<br />
skala ved hjælp af de samme tomografiske principper som anvendes til CT-<br />
scanning på hospitalerne. Vi har udviklet en helt ny målemetode, hvormed<br />
den rumlige krystallografiske struktur i et nanokrystallinsk materiale for<br />
første gang kan karakteriseres. Teknikken kaldes ’Three Dimensional Ori-<br />
entation Mapping in Transmission Electron Microscope – 3D-OMiTEM’.<br />
Det nye mikroskop er optimeret til denne målemetode, og der er også<br />
udviklet specielle analysemetoder til behandling af de store datamængder.<br />
Ved relativt lav forstørrelse<br />
ses parallelle dislokationsvægge<br />
i mekanisk forarbejdet<br />
aluminium. Ved stor forstørrelse<br />
ses de enkelte dislokationer<br />
i en væg. De danner<br />
et netværk af linjer. Foto: Forfatterne<br />
70 DYBERE INDBLIK I METALLERNES VERDEN VILLUM FONDEN 71<br />
TEKNIK OG NATURVIDENSKAB
En ny agenda for<br />
humanvidenskaberne<br />
Sverre Raffnsøe (f. 1959) er<br />
dr.phil. og professor i filosofi ved<br />
Institut for Ledelse, Politik og<br />
Filosofi, Copenhagen Business<br />
School. Mag.art. i filosofi fra<br />
Aarhus Universitet og Aarhus<br />
Universitets guldmedalje i 1989.<br />
Morten Raffnsøe-Møller (f.<br />
1961) er ph.d. og lektor i filo-<br />
sofi ved Institut for Kultur og<br />
Samfund, Aarhus Universitet.<br />
Research fellow ved Institute<br />
for Advanced Studies in the<br />
Humanities, Goethe Universi-<br />
tetet i Frankfurt.<br />
<strong>AF</strong> SVERRE R<strong>AF</strong>FNSØE, FREDERIK STJERNFELT,<br />
MORTEN R<strong>AF</strong>FNSØE-MØLLER OG DAVID BUDTZ PEDERSEN<br />
Frederik Stjernfelt (f. 1957) er<br />
dr.phil. og professor ved Center<br />
for Semiotik, Aarhus Universi-<br />
tet. Mag.art. og ph.d. i nordisk<br />
litteratur fra Københavns<br />
Universitet og Aarhus Univer-<br />
sitets guldmedalje 1987.<br />
David Budtz Pedersen (f. 1980)<br />
er ph.d. og projektleder ved<br />
forskningsprogrammet Huma-<br />
nomics, Aarhus Universitet.<br />
VELUX FONDEN igangsatte i 2011 et metaforskningsinitiativ, der<br />
for første gang i Danmark skal foretage en omfattende kortlægning<br />
af den humanvidenskabelige forskning, dens udviklingstendenser<br />
og dynamiske samspil på grænsefladerne til andre vigtige samfunds-<br />
områder og til andre videnskaber. Bevillinger på 5.570.136 kr. og<br />
5.765.000 kr. gik til to tre-årige, tværgående forskningsprogrammer,<br />
der arbejder tæt sammen.<br />
1. ”Den humane vending”, ledet af Sverre Raffnsøe og Morten<br />
Raffnsøe-Møller og med yderligere deltagelse af professor Kirsten<br />
Hastrup (KU), professor Anne-Marie Mai (SDU) samt professor<br />
Uffe Juul Jensen (AU).<br />
2. ”Humanomics: Mapping the Humanities”, ledet af Frederik<br />
Stjernfelt og David Budtz Pedersen og med yderligere deltagelse<br />
af professor Simo Køppe (KU), lektor Claus Emmeche (KU), pro-<br />
fessor Vincent Hendricks (KU), adjunkt Esther Pedersen (RUC),<br />
professor Andreas Roepstorff (AU), lektor Svend Østergaard<br />
(AU) samt professor Uffe Østergaard (CBS).<br />
De to programmer fungerer samtidig som metaprojekter i forhold<br />
til VELUX FONDENs humanvidenskabelige satsning og den række<br />
konkrete kernegruppe-projekter på landets universiteter, der siden<br />
2008 er blevet bevilget til danske forskere inden for satsningens<br />
rammer.<br />
Fra eskimoerne i Nordgrønland til bureaukraterne i Bruxelles og fra<br />
neurovidenskabens hjernescanninger til digitaliseringens juridiske pro-<br />
blemstillinger. Den humanvidenskabelige forskning når i dag bredt ud og<br />
har berøring med og indflydelse på alle dele af samfundet. Dertil påvirker<br />
den i udpræget grad videnskabernes samlede udvikling.<br />
Forskningsprojekterne ”Den humane vending” og ”Humanomics” under-<br />
søger de nye grænsefelter, hvor humanvidenskaben udfordrer sig selv og<br />
andre videnskaber – både i forhold til store samfundsmæssige udfordrin-<br />
ger og den fremtidige udvikling af humanvidenskabelige teorier og forsk-<br />
ningsfelter. Humanistisk forskning har en lang tradition for tværfaglighed<br />
og eksperimenter med nye krydsdiscipliner; og de to projekter ønsker at<br />
kortlægge og diskutere det aktuelle billede af denne import og eksport<br />
mellem videnskaberne i forhold til faglig kundskab, teorier og metoder.<br />
72 EN NY AGENDA FOR HUMANVIDENSKABERNE VELUX FONDEN 73<br />
HUMANVIDENSKAB
1. ”Den humane vending”<br />
(www.human-turn.cbs.dk)<br />
Hvordan kan vi udvikle konkurrence- og bæredyg-<br />
tige virksomheder? Hvordan kan vi sikre sundhed<br />
og velfærd i samfundet? Hvordan kan vi håndtere<br />
klimakrisen? Svaret må søges gennem en bedre for-<br />
ståelse af det menneske, som præger denne udvik-<br />
ling. Faktisk betragtes den menneskelige faktor nu<br />
som den afgørende faktor, når det handler om at<br />
forstå og udvikle moderne organisationer, velfærd,<br />
sundhedsfremme, klimaforandringer osv.<br />
Den humane vending sætter ligeledes agendaen<br />
i en række videnskabelige undersøgelser i dag.<br />
Naturvidenskaberne, sundhedsvidenskaberne og<br />
samfundsvidenskaberne inkluderer i stigende grad<br />
viden om mennesket som kulturbærende og selv-<br />
fortolkende – tidligere et ’rent’ humanistisk felt.<br />
Denne humane vending er emnet for forsknings-<br />
programmet ”Den humane vending”.<br />
Klimakrisen og sundhedsfremme<br />
Den humane faktor er blevet vigtig for naturvi-<br />
denskaben. For at løse den aktuelle klimakrise er<br />
vi nødt til at forstå, hvordan mennesker forholder<br />
sig til naturen og hinanden. Vores klima må for-<br />
stås som en interaktion mellem menneske og na-<br />
tur, ikke blot som en naturproces. Og mennesket<br />
er ikke blot ødelæggeren, men også den, som kan<br />
redde naturen.<br />
For at fremme sundhed og behandle sygdomme<br />
har vi brug for viden om, hvordan mennesker lever,<br />
hvordan de opfatter ’det gode liv’ og forholder sig<br />
til deres sygdomme. Humanistiske discipliner som<br />
etik og psykologi er derfor blevet relevante for sund-<br />
hedsvidenskaberne.<br />
Velfærdsforskning og ledelse af selvledelse<br />
I moderne demokratiske velfærdssamfund ses bor-<br />
gerne ikke bare som passive modtagere, men også<br />
som borgere, der igennem deres selvforståelse og<br />
aktive deltagelse skaber dette samfund. Derfor bli-<br />
ver det fx vigtigt at forstå, hvordan den moderne<br />
litteratur udlægger velfærdssamfundets værdier og<br />
effekter på hverdagslivet.<br />
Ligeledes bliver kultur i stadig stigende grad brugt,<br />
når politiske forandringer skal forstås, forklares og<br />
gennemføres. Også inden for erhvervsvidenskab og<br />
ledelsesteori bliver kultur og selvforståelse en central<br />
forklarings- og værdiskabelsesfaktor. For at kunne<br />
forbedre vores sociale systemer og vores organisa-<br />
tioner er vi derfor nødt til at forstå borgere og med-<br />
arbejdere bedre som selvstændige og tage højde for<br />
menneskelighed, ansvar og etiske overvejelser.<br />
Forskningsprogrammets spørgsmål<br />
”Den humane vending” rummer en række tvær-<br />
disciplinære forskningsprojekter, som undersøger<br />
den humane vending inden for disse felter, og<br />
hvordan humanvidenskaberne kan gøre sig gæl-<br />
dende her i dag. På hvilken måde spiller human-<br />
videnskabelig viden en afgørende rolle, når vi skal<br />
håndtere samtidens store udfordringer? Og hvor-<br />
dan påvirker den nye relevans og efterspørgsel ef-<br />
ter deres viden humanvidenskaberne selv?<br />
Mennesket står i forhold til sine omgivelser og interagerer med verden. Mennesket forholder sig samtidig til andre mennesker<br />
og sig selv. Menneskets kompleksitet og måde at forholde sig på er genstand for ny opmærksomhed, når det<br />
gælder samfundets udfordringer og videnskabens nytænkning. Mennesket må tænkes med. Grafik: Hannah Heilmann.<br />
Copyright: Sverre Raffnsøe/HUMAN<br />
74 EN NY AGENDA FOR HUMANVIDENSKABERNE VELUX FONDEN 75<br />
HUMANVIDENSKAB
2. ”Humanomics: Mapping the Humanities”<br />
(www.mapping-humanities.dk)<br />
Målet med forskningsprogrammet ”Humano-<br />
mics” er at undersøge og formulere humanioras<br />
videnskabsteori på et aktuelt grundlag. Projektet<br />
har to sammenhængende dele: En omfattende<br />
empirisk kortlægning af dansk humaniora og dens<br />
udviklingstendenser samt en undersøgelse af cen-<br />
trale punkter i humanistisk videnskabsteori.<br />
Dansk humaniora: en kortlægning<br />
Den empiriske undersøgelse under Humano-<br />
mics tilsigter at skaffe omfattende ny data til at<br />
kortlægge centrale indholdsmæssige aspekter af<br />
humaniora. Hvilke emner forskes der i? Hvilke<br />
metoder benyttes? Hvilke teorier lægges til grund<br />
eller udvikles? Hvilke tendenser er på vej ind, og<br />
hvilke er på vej ud? Hvilke samarbejdsformer an-<br />
vendes der? Hvilke netværk danner forbindelserne<br />
mellem forskerne og deres positioner? Hvordan<br />
har humaniora udviklet sig de seneste ti år? Hvilke<br />
nye strømninger og tværvidenskabelige initiativer<br />
udvikler sig; hvor står klassisk humaniora? På hvil-<br />
ke punkter står dansk humaniora stærkt? Hvordan<br />
er humanioras forhold til henholdsvis samfunds-<br />
videnskab og naturvidenskab?<br />
Ideen er, at populationen af humanister i Dan-<br />
mark ikke er større, end at samtlige humanistiske<br />
forskere vil kunne besvare undersøgelsens spørge-<br />
skema – og dermed sikre undersøgelsen en stor<br />
validitet og dækningsgrad.<br />
Samtidig er ideen, at den empiriske undersøgelse vil<br />
tjene som unikt materiale i en større international<br />
kontekst: Hvilke mere generelle udviklingstenden-<br />
ser vil der kunne aflæses af dansk humanioras til-<br />
stand? Hvordan sammenlignes den danske undersø-<br />
gelse med beslægtede internationale undersøgelser?<br />
Aktuel humanistisk videnskabsteori<br />
Den empiriske undersøgelse skal samtidig tjene<br />
som basis for formulering af humanioras viden-<br />
skabsteori i dag. De enkelte gruppemedlemmers<br />
projekter har til hensigt at kvalificere diskussionen<br />
af humanioras særlige genstandsfelt og de meto-<br />
der og teorier, der anvendes.<br />
Det er en indledende hypotese, at humaniora<br />
næppe kan adskilles fra andre videnskaber ved<br />
nogen af de simple dualismer, der ofte er forsøgt<br />
opstillet (forklaring vs. forståelse, nomotetisk vs.<br />
idiografisk videnskab osv.), både fordi humaniora<br />
indadtil er mere forskellig, end det ofte antages,<br />
og fordi humanioras mellemværender med både<br />
samfunds- og naturvidenskab er både mere om-<br />
fattende og voksende, end sådanne skarpe af-<br />
grænsninger lader ane.<br />
Delprojekterne i ”Humanomics” vil kortlægge,<br />
hvilke typer data der anerkendes og anvendes i<br />
humaniora, hvilke former for abstraktion og ge-<br />
neralisering der anvendes i humanistisk forskning,<br />
hvordan udviklingen i de institutionelle ramme-<br />
betingelser er med til at forandre og udvikle hu-<br />
maniora, og hvilke grænseproblemer og -mulig-<br />
heder der ligger i humanioras interfaces med sam-<br />
fundsvidenskaberne på den ene side (jf. sociologi<br />
Den første af i alt tre åbne konferencer i metaforskningsinitiativet blev arrangeret af de to forskningsprogrammer<br />
i fællesskab og afholdt på Copenhagen Business School (CBS) den 21.-22. november 2012: ”The Humanities towards<br />
a New Agenda. Conference 1: Mapping the Humanities”. I alt 230 havde tilmeldt sig konferencen. Her kunne de<br />
bl.a. høre og diskutere præsentationer af hvert af de to forskningsprogrammer og en indledende kortlægning af<br />
drivkræfterne bag interdisciplinaritet i forskningen. Derudover var der forelæsninger om aktuelle, markante udviklingstendenser<br />
i humanvidenskaberne, bl.a. ’digital humanities’ og den stigende brug af neurovidenskabelige metoder<br />
og teorier. Desuden var inviteret forskere, som konkret havde arbejdet i projekter på grænsefladerne mellem<br />
humanvidenskaber og andre discipliner, og som præsenterede deres erfaringer med disse interdisciplinære forskningssamarbejder.<br />
Foto: CBS<br />
og politologi som klassiske og økonomi som<br />
en nyere samarbejdspartner for humaniora) og<br />
natur videnskaberne på den anden side (jf. neuro-<br />
psykologi og humanbiologi som nye samarbejds-<br />
partnere for humanistisk forskning).<br />
Samarbejde og fælles konferencer<br />
De to metaprojekter blev påbegyndt i foråret<br />
2012 og indgår i et samarbejde, der bl.a. resul-<br />
terer i fælles arbejdsseminarer. Desuden tilrette-<br />
lægger de to projekter sammen større årlige fæl-<br />
les konferencer, der er åbne for et bredere pub-<br />
likum. Den første konference, ”The Humanities<br />
towards a New Agenda”, blev afholdt den 21.-<br />
22. november 2012 på CBS i København med<br />
over 230 tilmeldte. Næste konference i rækken,<br />
”Negotiating the Humanities” vil blive afholdt i<br />
november 2013, og det samlede initiativ afslut-<br />
tes med en tredje fælles konference i 2014, ”The<br />
Future of the Humanities”. Begge projekter sti-<br />
ler derudover imod en bred vifte af både danske<br />
og internationale publikationer af resultaterne og<br />
debatindlæg om humanvidenskabernes roller og<br />
76 EN NY AGENDA FOR HUMANVIDENSKABERNE VELUX FONDEN 77<br />
betydning.<br />
HUMANVIDENSKAB
Velfærdsfortællinger<br />
<strong>AF</strong> ANNE-MARIE MAI<br />
Anne-Marie Mai (f. 1953) er professor i<br />
dansk litteratur ved Syddansk Universitet.<br />
Hun er leder af projektet ”Velfærdsfortæl-<br />
linger” og er formand for HCA Academy,<br />
Syddansk Universitet. Hun deltager i<br />
forskningsaktiviteterne ved Center for Vel-<br />
færdsstatsstudier, Syddansk Universitet og<br />
medvirker desuden i VELUX FONDENs<br />
metaforskningsprojekt ”Den humane ven-<br />
ding” (omtalt andetsteds i dette årsskrift).<br />
Hun er formand for Kulturministeriets<br />
forskningsudvalg.<br />
78 VELFÆRDSFORTÆLLINGER<br />
VELUX FONDEN har i 2009 bevilget<br />
4.600.000 kr. til forskningsprojektet ”Vel-<br />
færdsfortællinger. Studier i forfatterrolle og<br />
velfærdstematik”. Projektet gennemføres i pe-<br />
rioden 2009-2013 i regi af Institut for Litte-<br />
ratur, Kultur og Medier, Syddansk Universitet<br />
og har følgende forskere som deltagere: Lek-<br />
tor Peter Simonsen, postdoc Anders Thyrring<br />
Andersen, postdoc Louise Zeuthen og forsk-<br />
ningsassistent Tue Andersen Nexø. Projektet<br />
undersøger litteraturens fremskudte placering<br />
i opbygningen og udviklingen af det danske<br />
velfærdssamfund.<br />
I juli 1962 bragte Ekstra Bladet en dobbeltside<br />
med tekster af den kendte forfatter Tove Ditlev-<br />
sen under overskriften, ”Det ganske unge forår”.<br />
Artiklen var en del af en større serie, hvor Tove<br />
Ditlevsen kommenterede de mange problemer,<br />
tidens forandringer i familiemønstret førte med<br />
sig. De unge ”teenagere” drømte om at flytte<br />
hjemmefra og have en kæreste uden forældrenes<br />
indblanding. Tove Ditlevsen brugte sin spalte-<br />
plads i Ekstra Bladet til dels af bringe en novelle<br />
om en ung pige med længsel efter af slippe for<br />
familien, dels at fortælle om de mange breve hun<br />
som redaktør af brevkassen, Små hverdagsproble-<br />
mer, i Familie Journalen modtog.<br />
Det var ikke hverdagskost, at en anerkendt forfatter var tilknyttet<br />
et populært ugeblad, og det var heller ikke kutyme, at en forfatter<br />
stillede sig til rådighed for et massemedie som Ekstra Bladet. Men<br />
1960’ernes velfærdsopbygning bragte forandringer med sig både i<br />
samfund, kunst og kultur, og Tove Ditlevsen var ikke bange for at<br />
bryde med normer og regler og bidrage til velfærdsdebatten, også<br />
i Ekstra Bladet.<br />
Opbygningen af velfærdsstaten blev kendetegnet af, at den tra<br />
ditionelle forsørgerfamilie forandrede sig. Mange af de funktion<br />
er med omsorg og opdragelse af børnene og pleje af de gamle,<br />
som familien og især den hjemmegående husmor hidtil havde<br />
vare taget, blev overtaget af nye velfærdsinstitutioner. Samfundet<br />
havde brug for kvindernes arbejdskraft; et mere fleksibelt arbejds<br />
marked var under opbygning, og borgerne kunne alle få del i de<br />
nye velfærdsydelser som folkepensionen.<br />
Et vuggesamfund?<br />
I en dansk sammenhæng, hvor demokrati er blevet fortolket ikke<br />
som et system, der gennemføres, men en livsform, der skal tileg<br />
nes, fik kunsten og litteraturen en vigtig rolle i den værdidebat,<br />
som det nye velfærdssamfund blev næret af. Kunst og litteratur<br />
blev brugt som kilder til forståelse og erkendelse og som anled<br />
ning til samtale og kritik, og mange af de førende forfattere tema<br />
tiserede de forandringer af familien, arbejdet, hjemmet, samfundet<br />
og kunsten selv, som velfærdsopbygningen førte med sig.<br />
Kronen på velfærdslovgivningen blev loven om Statens Kunstfond<br />
fra 1964. Loven byggede på den idé, at kunst og litteratur kunne<br />
fremme borgernes ”trivsel” og sikre, at samfundet holdt sig ”le<br />
vende og bevægeligt”. Kunst og litteratur var til gavn for alle sam<br />
fundsborgere, også for dem, som ikke læste tynde digtsamlinger<br />
eller lyttede til klassisk musik.<br />
Kunst og litteratur kom til at indgå som centrale referencer og<br />
emner i de til tider skarpe diskussioner af velfærdssamfundets mu<br />
lige konformitet og passivisering af samfundets medlemmer.<br />
Velfærdstænkningen skabte i første omgang strid mellem politiske<br />
fløje. Borgerlige og liberale debattører kritiserede den umyndig<br />
gørelse, som velfærdsstatens reguleringer af økonomi, sundhed,<br />
uddannelse og kultur efter deres opfattelse ville medføre, mens de<br />
Illustration til Tove Ditlevsens dobbeltopslag<br />
i Ekstra Bladet d. 9.7 1962.<br />
Den unge pige vil gerne gøre sig fri af<br />
forældrene, og mange af velfærdsteenagernes<br />
problemer drejer sig om<br />
køn og seksualitet, ”Skal jeg gi’ efter?”<br />
spørger pigen, ikke sine forældre,<br />
men brevkasseredaktøren, Tove<br />
Ditlevsen. Ti år senere er det forfatteren<br />
Suzanne Brøgger, der nærlæses<br />
af unge kvinder, når hun opfordrer<br />
læserne til at forandre kærlighedslivet.<br />
Billedet bringes med tilladelse<br />
af Ekstra Bladet. Bladtegneren<br />
er Erik Stender<br />
VELUX FONDEN<br />
79<br />
HUMANVIDENSKAB
Socialdemokratiets programmer fra 1950´erne viser ofte<br />
billeder af det velfærdsliv, man ønsker at fremme.<br />
På forsiden af programmet fra 1951 forlader forsørgeren<br />
familien og det lille trygge rækkehus for at tage på<br />
arbejde. Litteraturen tematiserer forandringerne i familien<br />
og udfordrer ofte de kernemetaforer omkring<br />
”hjemmet”, ”vejen” og ”væksten”, som optræder i den<br />
politiske retorik. Forsiden bringes med tilladelse af Socialdemokraterne<br />
80 VELFÆRDSFORTÆLLINGER<br />
socialdemokratiske ideologer pointerede visionen<br />
om et samfund, hvor mennesket sættes i centrum,<br />
og samarbejde styrer de sociale og økonomiske<br />
kræfter. Kritikerne af velfærdstaten talte om det<br />
kommende ”vuggesamfund”, mens tilhængere<br />
fremhævede trygheden for ”de danske hjem”.<br />
Velfærdsfortællinger fra Martin A. Hansen til<br />
Bent Vinn Nielsen og Ida Jessen<br />
I forskningsprojektet fokuserer vi på litteraturens<br />
velfærdsfortællinger inden for fire sammenhæn-<br />
gende studieområder. De fire områder omhand-<br />
ler temaer, der har udgjort og stadig udgør selve<br />
kernen i den danske velfærdstænkning, og de ty-<br />
deliggør, at litteraturen ofte har tilført en særegen<br />
indsigt til samfundsdebatten. De fire områder er:<br />
1. aldring og livskvalitet, 2. køn og ligestilling,<br />
3. religion og tilværelsestolkning, 4. forfatterens<br />
samfundsbetydning og som et særligt femte om-<br />
råde arbejder vi også med den allernyeste littera-<br />
turs vidnesbyrd om velfærdsstaten.<br />
Blandt de vigtige indsigter, vi er nået til igen-<br />
nem vores studier, er forståelsen af den aktive og<br />
engagerede rolle, kredsen af forfattere omkring<br />
tidsskriftet Heretica spillede i de tidlige værdi-<br />
og velfærdsdiskussioner. Ikke alene arbejdede<br />
Heretica-forfatterne med tematikker omkring<br />
samfundsudfordringerne og med religiøse tilvæ-<br />
relsestolkningers moderne relevans; man enga-<br />
gerede sig også direkte i velfærdsdebatten. Som<br />
Anders Thyrring Andersen viser i sit projekt, re-<br />
præsenterer samarbejdet mellem Knud W. Jensen<br />
og forfatterne omkring Heretica et vigtigt skift fra<br />
en mæcen finansieret kunst til en moderne, stats-<br />
støttet kunst, der bidrager til velfærdsstatens ud-<br />
vikling.<br />
En anden vigtig pointe i projektets studier er for-<br />
ståelsen af, hvorledes centrale velfærdsspørgsmål<br />
omkring ligestilling, familiemønstre og aldring på<br />
en skelsættende og gennemgribende måde tema-<br />
tiseres hos en række forfattere. I værkerne finder<br />
vi meget forskellige erfaringsformidlende, perfor-<br />
mative og dialogiske udtryksformer, der udfordrer<br />
og engagerer læserne. Louise Zeuthens projekt<br />
fokuserer på Suzanne Brøggers forskellige genrer<br />
og hendes meget centrale bidrag til kritikken af<br />
velfærdsstatens nye familie- og samlivsformer.<br />
Peter Simonsens projekt fokuserer på den nyere<br />
litteraturs skildringer af alderdommes sociale og<br />
psykologiske problematik. Han ser især nærmere<br />
på værker og tekster af Anders Bodelsen, Kirsten<br />
Thorup og Bent Vinn Nielsen og reflekterer over<br />
velfærdsfortællinger om alder, selvfortolkning og<br />
dannelse. Han ser nærmere på ”plejehjemsroma-<br />
nen” som velfærdsforfatternes svar på tidligere<br />
tiders ungdomsromaner og dannelsesfortællinger.<br />
En tredje vigtig pointe i projektets studier er ud-<br />
redningen af de forfatterroller, som velfærdsstaten<br />
fremmer. Forfatterne er optaget af, hvad Anders<br />
Bodelsen kalder den nye ”statsborgerliggørelse”,<br />
som loven om Kunstfonden fører med sig. Men<br />
kan man være statsansat kritiker af samfundet?<br />
Er forfatteren velfærdsstatens chefpsykolog eller<br />
en ”kælling” og ”anarkist” på samfundets kant?<br />
Anne-Marie Mai går i sit projekt ind på disse for-<br />
hold og fortæller blandt andet historien om Tove<br />
Ditlevsens optræden i Ekstra Bladet.<br />
Et femte aspekt af mellemværendet velfærdsstat<br />
og litteratur belyses i Tue Andersen Nexøs pro-<br />
jekt, ”Vidnesbyrd fra velfærdstaten”, hvor han ser<br />
nærmere på en helt ny tematisering af forholdet<br />
mellem individ og samfund hos forfattere som<br />
Christian Jungersen og Ida Jessen.<br />
Projektet resulterer i udgivelsen af såvel inter-<br />
nationale tidsskriftartikler, en antologi som fire<br />
mono grafier.<br />
Aldring og livskvalitet er et af de store velfærdsemner.<br />
Folkepensionen blev indført i 1956, og på partiprogrammerne<br />
afbilder man ofte lykkelige ældre med<br />
børnebørnene i forgrunden og den trygge bolig i baggrunden.<br />
Det afbildede program er fra 1953. Litteraturens<br />
velfærdsfortællinger tager fat på tematikken om<br />
velfærdssamfundets voksende gruppe af gamle og ældre,<br />
og eksempelvis Anders Bodelsen og Kirsten Thorup<br />
sætter fremherskende forestillinger om alderdommen<br />
til debat. Forsiden bringes med tilladelse af Socialdemokraterne<br />
VELUX FONDEN<br />
81<br />
HUMANVIDENSKAB
Fra monolog til dialog:<br />
Fremtidens<br />
kunstmuseum<br />
<strong>AF</strong> BRITTA TØNDBORG<br />
Britta Tøndborg (f. 1968), kunsthistoriker, ph.d. Museumsinspektør og konstitueret afdelingsleder, Statens Museum<br />
for Kunst, 2003-2008. Ph.d. Courtauld Institute of Art, London, 2004. Direktør Trapholt 2008-2010. Siden april<br />
2011 postdoc tilknyttet Institut for Kunst og Kulturvidenskab, Københavns Universitet.<br />
I 2011 bevilgede VELUX FONDEN<br />
1.636.000 kr. til postdoc-projektet ”Fremti-<br />
dens Kunstmuseum”. Forskningsprojektet er<br />
et praksisnært studie og en analyse af de for-<br />
andringer, som kunstmuseerne gennemgår i<br />
disse år i en verden med: Øget globalisering,<br />
øget egenfinansiering, brug af ny kommunika-<br />
tionsteknologi, foranderlige kunstnerpraksis-<br />
ser og et fornyet syn på museumspublikum-<br />
met som forbrugere, der ønsker dialog frem<br />
for monolog.<br />
82 FREMTIDENS KUNSTMUSEUM<br />
Museerne nyder stor succes i disse år. Danske mu-<br />
seer havde ikke mindre end 13 millioner besøgen-<br />
de i 2011, ifølge Danmarks Statistik, og tallet er<br />
stigende. Fra 2010 til 2011 steg besøgstallet alene<br />
til kunstmuseerne med 14 %. Når der forskes på<br />
museerne, er det oftest kunsten, der er i fokus.<br />
Med <strong>Fonden</strong>s bevilling blev det muligt at igang-<br />
sætte et forskningsprojekt, der ser på rammerne<br />
og forsøger at kortlægge den udvikling, kunstmu-<br />
seerne gennemgår som offentlige institutioner i<br />
disse år.<br />
Hastig forandring<br />
Det er tesen, at kunstmuseerne, som vi kender dem,<br />
er i hastig forandring. Fremtidens kunstmuseum er et<br />
museum, der formidler vestlig identitet, frem for na-<br />
tional identitet, i en global kulturkontekst. Det er et<br />
museum, hvor den besøgende, og ikke kunsten, spiller<br />
hovedrollen. Museet agerer som social aktør henvendt<br />
mod alle dele af samfundet og alle typer besøgen-<br />
de. Fremtidens kunstmuseum vil sandsynligvis være<br />
(med)skaber af ny kunst i stedet for udelukkende at<br />
indsamle. Vidensdeling vil komme mere i fokus: I fremtiden vil kunstmu-<br />
seet sprænge rammerne og udfolde deres virksomhed uden for matriklen<br />
og i cyberspace.<br />
De første skridt tages i disse år, hvor museernes hjemmesider udbygges,<br />
og hvor virtuelle hjælpemidler som bærbare ’tablets’ kan formidle store<br />
mængder viden og oplevelser til den besøgende. Det klassiske museums-<br />
skilt er på vej ud og erstattes af den dialogbaserede formidlingsform.<br />
En væsentlig ændring handler om viden om kunsten og den måde, den vil<br />
blive formidlet på i fremtiden. Fortidens universelle historiesyn og dan-<br />
nelsesideal vil sandsynligvis erstattes af en mere processuel inddragende<br />
og pluralistisk tilgang til viden – en udvikling drevet af teknologiens mu-<br />
ligheder. Vi kommer til at se museer i proces frem for færdige udstillinger.<br />
Fremtidens kunstudstilling skabes i dialog mellem de museumsansatte,<br />
kunstneren og den besøgende; og udstillingen kan opleves både reelt og<br />
virtuelt.<br />
Kunstmuseerne udfordres<br />
Alle disse forandringer gør, at kunstmuseerne udfordres både på deres<br />
faglige autoritet og struktur og på deres mål og værdier, og det har kon-<br />
sekvenser for den måde, hvorpå museerne agerer. Projektets formål er<br />
dels at forsøge at kortlægge forandringerne og deres konsekvenser, men<br />
dels også at diskutere kunstmuseets rolle og identitet. Er det fx kunst-<br />
museernes lod alene at hylde kunsten og æstetikken, eller kan de vælge<br />
at tage samfundsmæssige og kontroversielle emner op og dermed indgå<br />
i samfundsdebatten? Museernes store berøringsflade gør dem til væsent-<br />
lige sociale platforme. En del af forskningsprojektet vil således diskutere,<br />
hvordan kunstmuseerne benytter denne status. Hvordan ser fremtidens<br />
kunstmuseum ud, og hvilken betydning har det?<br />
Brug af iPad i udstilling på<br />
Statens Museum for Kunst.<br />
Foto: Frida Gregersen<br />
VELUX FONDEN<br />
83<br />
HUMANVIDENSKAB
fem<br />
Filmhistoriens<br />
forsømte år<br />
84 FILMHISTORIENS FEM FORSØMTE ÅR<br />
<strong>AF</strong> LARS-MARTIN SØRENSEN<br />
Filmhistoriker Lars-Martin Sørensen (f. 1964) har gennem de sidste ti år pri-<br />
mært forsket i japansk film. Han har en grunduddannelse i japansk og en<br />
ph.d. i filmvidenskab. Siden efteråret 2010 har han forsket i besættelsestidens<br />
filmkultur i Danmark ved Det Danske Filminstitut.<br />
I 2010 bevilgede VELUX FONDEN 2.526.548 kr. til det treårige<br />
forskningsprojekt ”Filmhistoriens fem forsømte år”. For projektet<br />
står filmhistoriker Lars-Martin Sørensen, som arbejder ved Det Dan-<br />
ske Filminstitut. Målet er at udarbejde den første samlede beskrivelse<br />
af filmen i Danmark under besættelsen.<br />
Der findes i dag ikke en grundig forskningsbaseret bog på dansk om fil-<br />
men i Danmark under besættelsen. Slår man op i Gads leksikon ”Hvem var<br />
Hvem 1940-45”, finder man bare ét navn fra filmbranchen. Andre dele<br />
af dansk kulturliv er i de senere år blevet endevendt af forskere, men ikke<br />
filmen, som var et helt centralt medie. Og som blev brugt som våben af<br />
både tyskerne, den danske stat og modstandsbevægelsen i kampen om at<br />
vinde danskernes hjerter og sind.<br />
Direktør for Bristol-Teatret August Blom lader sig bruge i tysk<br />
propagandamateriale for den rabiat jødehetzende film, Jøden<br />
Süss, som gik i syv uger i det besatte Danmark. Foto: UFA<br />
København, 1941<br />
Tre perspektiver<br />
Det er sådan en bog, projektet skal resultere i. Fokus er rettet<br />
imod tre primære perspektiver: For det første det personalhistori-<br />
ske, for kender man historiens aktører, deres bag- og bevæggrun-<br />
de, kan man bedre vurdere de film, de medvirkede til at skabe. For<br />
det andet det produktionshistoriske, for organisatoriske, praktiske<br />
og økonomiske forhold spiller til enhver tid ind på, hvordan film<br />
ser ud, og hvad de kan handle om. Måske endda særligt under<br />
besættelsen, hvor både økonomi, censur og eksempelvis sikkerhed<br />
for levering af den råfilm, som tyskerne havde monopol på, var<br />
afgørende for produktionsvilkårene. Og endelig det værkanalyti-<br />
ske perspektiv, som handler om, hvordan filmenes betydning var<br />
i samklang med besættelsestidens kulturelle baggrund. Hoved-<br />
spørgsmålet her er, hvordan filmenes indhold stod i forhold til<br />
den virkelighed, der mødte publikum uden for biografen.<br />
To hovedspor<br />
Forskningen foregår ad to hovedspor: i danske og udenlandske<br />
tekst- og filmarkiver. Væsentlige dele af kilderne til dansk besæt-<br />
telseshistorie opbevares i dag i det tyske Forbundsarkiv, og mange<br />
af de filmoptagelser, der blev produceret i Danmark under besæt-<br />
telsen, har ikke været nede fra hylderne i Det Danske Filminstituts<br />
filmarkiv, siden arkivet i 1980’erne overtog Nationalmuseets film<br />
fra perioden. Arbejdet med at finde, klargøre og vise de skrøbelige<br />
og vanskeligt håndterbare gamle nitratfilmruller varetages af arkiv-<br />
assistent Mikael Braae, som er knyttet til projektet.<br />
På Lars-Martin Sørensens hjemmeside kan man læse mere om<br />
projektet og hvilke foreløbige resultater, der har været offentlig-<br />
gjort i pressen: http://www.dfi.dk/Filmhuset/Filmarkivet/Fil-<br />
men-under-besaettelsen.aspx<br />
Tysk propaganda for den jødehetzende<br />
kassesucces, Jøden Süss, hvor Bristol-teatrets<br />
direktør August Blom<br />
lægger navn til det tyske filmselskab<br />
UFA’s pr-materiale. UFA, 1941<br />
VELUX FONDEN<br />
85<br />
HUMANVIDENSKAB
CAMB<br />
– En ressource<br />
for fremtidig<br />
aldringsforskning<br />
<strong>AF</strong> KIRSTEN AVLUND<br />
Kirsten Avlund<br />
(f. 1950), ergo-<br />
terapeut 1979,<br />
ph.d. 1995,<br />
dr.med. 2004<br />
og professor i gerontologi 2008 ved<br />
Københavns Universitet (Center<br />
for Sund Aldring og Institut for<br />
Folkesundhedsvidenskab). Har si-<br />
den 1980 forsket i gerontologi med<br />
hovedfokus på måling af funk-<br />
tionsevne hos gamle mennesker,<br />
betydningen af træthed og sociale<br />
faktorer for funktionsevnen samt<br />
forebyggelse af funktionsevnetab.<br />
I 2008 bevilgede VELUX FONDEN 19.474.000 kr. til etab-<br />
lering af Copenhagen Aging and Midlife Biobank (CAMB).<br />
Derudover har VELUX FONDEN i 2012 bevilget 6.305.450<br />
kr. til at etablere CAMB som en permanent forsknings-<br />
infrastruktur over de næste 5 år. CAMB er en forsknings-<br />
biobank, som omfatter midaldrende personer, og hvor fokus<br />
er på biologiske, psykiske og sociale faktorer for at studere<br />
aldringsprocesser over hele livsløbet. CAMB er opbygget i<br />
et samarbejde mellem Københavns Universitet (Institut for<br />
Folke sundhedsvidenskab, Odontologisk Institut), Rigshospi-<br />
talet (Center for Inflammation og Metabolisme), Glostrup<br />
Hospital (Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed,<br />
Glostrup Hospital) og Det Nationale Forskningscenter for<br />
Arbejdsmiljø. Styregruppen bag CAMB består af Kirsten<br />
Avlund (projektleder), Rikke Lund (viceprojektleder), Helle<br />
Bruunsgaard, Nils-Erik Fiehn, Åse Marie Hansen, Poul<br />
Holm-Pedersen, Erik Lykke Mortensen og Merete Osler.<br />
Fotoserien viser nogle af de fysiske test og undersøgelser, som indgik i projektet. Fotos fra undersøgelsen<br />
En ny forskningsbiobank på tre eksisterende<br />
databaser<br />
Tidlige tegn på aldringsprocessen optræder lang<br />
tid, før man faktisk er blevet gammel – og ofte<br />
lægges kimen allerede i barndommen. Copen-<br />
hagen Aging and Midlife Biobank (CAMB) er<br />
blevet etableret for at bidrage med ny viden om,<br />
hvordan faktorer tidligt i livet og op gennem livet<br />
påvirker helbredet midt i og sent i livet.<br />
CAMB er unik, fordi den er etableret på tre ek-<br />
sisterende databaser, som tilsammen har enestå-<br />
ende data om bl.a. kognitiv funktion og socioøko-<br />
nomiske forhold tidligt i livet, og som er tilknyttet<br />
relevante registre. CAMB har ajourført databa-<br />
serne med oplysninger om sociale, kognitive og<br />
helbredsmæssige faktorer. Desuden har CAMB<br />
tilføjet et gerontologisk aspekt ved at have fokus<br />
på en lang række tidlige aldringstegn, herunder<br />
kronisk inflammation, som menes at bidrage væ-<br />
sentligt til fremskyndet aldring og sygelighed i<br />
alderdommen – især i kombination med ydre<br />
belastninger. CAMB kan således anvendes til at<br />
udforske, hvordan det komplekse samspil mellem<br />
biologiske, sociale og psykologiske forhold påvir-<br />
ker aldringsprocesserne.<br />
CAMB udnytter de enestående muligheder, som<br />
danske forskere har for at følge enkeltindivider<br />
over tid via CPR-registret. Dette har gjort det<br />
muligt at opspore alle de personer, der indgår i<br />
de tre databaser. Endvidere vil det være muligt at<br />
følge alle deltagerne i fremtiden via registre, både<br />
hvis vi får mulighed for at gennemføre en opfølg-<br />
ningsundersøgelse af CAMB-deltagerne, og hvis<br />
vi fx vil undersøge, hvordan aspekter i barndom/<br />
ungdom og tidlige aldringsfaktorer påvirker for-<br />
brug af sundhedsvæsenet senere i livet (via Lands-<br />
patientregistret). Disse muligheder er unikke for<br />
de nordiske lande og findes fx ikke i USA.<br />
Selve undersøgelsen<br />
Dataindsamlingen fandt sted på Det Nationale<br />
Forskningscenter for Arbejdsmiljø (NFA) fra<br />
86 CAMB VELUX FONDEN 87<br />
ALDRINGS- OG ØJENFORSKNING
2009-11 og omfattede blodprøver, kliniske un-<br />
dersøgelser, kognitive tests og et spørgeskema.<br />
I alt blev 17.937 personer fra de tre kohorter invi-<br />
teret til at deltage i CAMB-studiet; 7.191 (40 %)<br />
besvarede spørgeskemaet, og 5.576 (31 %) deltog<br />
i alle dele af undersøgelsen. Foreløbige analyser<br />
via kobling til Danmarks Statistik har vist, at selv<br />
om deltagerne er bedre uddannet end ikke-del-<br />
tagerne, så ser der ikke ud til at være væsentlige<br />
helbredsforskelle mellem deltagere og ikke-delta-<br />
gere.<br />
Alle deltagere fik taget blodprøver, som er ble-<br />
vet analyseret for en lang række basale markører<br />
samt for tegn på kronisk inflammation. Det reste-<br />
rende blod er placeret i en forskningsbiobank til<br />
brug for fremtidig forskning. De kliniske under-<br />
søgelser omfattede måling af højde, vægt, talje/<br />
hoftemål, fedtprocent, blodtryk, lungefunktion,<br />
muskelstyrke, muskelkraft, fleksibilitet, balance,<br />
reaktionsevne, og rejse-sætte-sig-testen. Derud-<br />
over blev der i delgrupper målt kondition samt<br />
undersøgt for paradentose og caries.<br />
Kognitiv funktion blev målt med en papir-og-<br />
blyant-test, som blev valgt under hensyn til den<br />
begrænsede tid til testning, og fordi vi ønskede at<br />
etablere en baseline for senere studier af aldersre-<br />
laterede ændringer i kognitiv funktion.<br />
Spørgeskemaundersøgelsen omfattede spørgsmål<br />
om helbred, arbejdsevne, funktionsevne, me-<br />
CAMB-data kan bl.a. anvendes til at belyse betydningen<br />
af fysisk inaktivitet for en god funktionsevne i den<br />
sidste del af livet. Peter Carlsen, Europamesteren 1992,<br />
1992. Foto: Bent Ryberg<br />
dicinforbrug, tidlige tegn på funktionsevnetab,<br />
træthed, oplevet stress, psykisk funktion, person-<br />
lighed, socioøkonomiske faktorer, arbejdslivshi-<br />
storie, livsbegivenheder, arbejdsmiljø, sociale re-<br />
lationer, sundhedsadfærd og indeklima.<br />
Data er fejlrettet, oparbejdet og dokumenteret,<br />
således at databasen nu er blevet taget i brug.<br />
Videnskabsetisk komite har godkendt CAMB.<br />
Deltagerne har modtaget såvel skriftlig som<br />
mundtlig information om undersøgelsen, og de<br />
gav både mundtligt og skriftligt samtykke til at<br />
deltage. Blodprøverne og alle andre data opbeva-<br />
res i overensstemmelse med eksisterende regler,<br />
og CAMB er registreret i Datatilsynet.<br />
Samarbejdsprojekter<br />
Vi har oplevet meget stor interesse for CAMB<br />
med en stigende efterspørgsel fra danske og in-<br />
ternationale forskere, som ønsker at anvende<br />
CAMB-data til forskningsprojekter inden for en<br />
lang række emner, der relaterer sig til aldring.<br />
Det er derfor tydeligt, at vi med etableringen af Aldrig før har så mange gamle mennesker haft så mange<br />
år med gode funktionsevner, som de har i dag. Med<br />
CAMB-data kan vi belyse, hvad gode sociale relationer<br />
betyder for et godt liv som gammel. Foto: Sofie Leyssac<br />
CAMB har ramt et stort behov for data, der kan<br />
belyse tidlige aldringsprocesser.<br />
Der er således allerede igangsat mere end 20 na-<br />
tionale og internationale forskningsprojekter ba-<br />
seret på CAMB-data i samarbejde med danske<br />
sygehuse og en række inden- og udenlandske uni-<br />
versiteter.<br />
Derudover vil der blive udgivet et særnummer<br />
af det amerikanske Journal of Aging and Health,<br />
som skal indeholde 11 artikler med detaljerede<br />
beskrivelser af forskellige delelementer af CAMB.<br />
Denne publikationsstrategi vil dels være nyttig<br />
Fordelene ved at være fysisk aktiv er mange: Fx forbedring<br />
i muskelstyrke og muskelmasse, forbedring af kondition,<br />
forbedring af reservekapaciteten og flere kræfter<br />
til at lege med børnebørnene. Foto: Inge Kølle<br />
for alle forskere, som arbejder med CAMB-data,<br />
dels vil den gøre andre forskere opmærksomme<br />
på mulighederne i CAMB i forbindelse med<br />
specifikke forskningsprojekter. Dette vil sikre, at<br />
CAMB-data vil blive anvendt i stort omfang, også<br />
af udenlandske forskere.<br />
Det er hermed sandsynligt, at CAMB vil komme<br />
til at præge frontlinjeforskningen i gerontologi<br />
ved at kombinere data om biologiske, kliniske,<br />
psykiske og miljømæssige forhold gennem hele<br />
88 CAMB VELUX FONDEN 89<br />
livsforløbet.<br />
ALDRINGS- OG ØJENFORSKNING
Virusinfektioner i øjet:<br />
Ny viden om<br />
kroppens<br />
forsvarssystemer<br />
90 VIRUSINFEKTIONER I ØJET<br />
<strong>AF</strong> SØREN RIIS PALUDAN<br />
Søren Riis Paludan (f. 1972), ph.d. og dr.med. fra Aarhus Universi-<br />
tet. Modtager af Videnskabsministeriets EliteForsk pris og Anders Jah-<br />
res Pris for Yngre Forskere (Norden). Professor ved Institut for Biome-<br />
dicin, Aarhus Universitet og leder af Aarhus Universitets Forsknings-<br />
fonds pilotcenter i innat immunologi.<br />
VELUX FONDEN har i 2009 bevilget 750.000 kr. til projek-<br />
tet ”Activation of the innate immune response against viral in-<br />
fections in the eye”. Projektet har undersøgt, hvordan immun-<br />
receptorer for DNA er involveret i immunforsvarets aktivering<br />
under infektioner med virus, som giver alvorlige sygdomme i<br />
øjet. Forskningsprojektet er udført på Institut for Biomedi-<br />
cin, Aarhus Universitet under ledelse af professor Søren Riis<br />
Paludan. Herpesvirus kan give ophav til alvorlige infektioner<br />
i øjet og kan i værste fald medføre blindhed eller spredning til<br />
hjernen med ledsagende hjernebetændelse. Da øjet er et føl-<br />
somt organ, der ikke kan tolerere meget skade, er det vigtigt<br />
for kroppen, at immunsystemet hurtigt og effektivt opdager og<br />
eliminerer de invaderende virus. Dette projekt har ført til iden-<br />
tifikation af en ny immunreceptor for DNA, som er involveret<br />
i forsvaret mod infektioner mod herpesvirus.<br />
Herpesvirus-partiklen<br />
Virusinfektioner kan give ophav til mange alvorlige sygdomme som fx in-<br />
fluenza, AIDS, og hjernebetændelse. Der findes i dag stadig kun behand-<br />
ling mod en mindre gruppe af virusinfektioner, og der er store problemer<br />
med, at virus udvikler resistens mod behandlingen. Ydermere fører selv de<br />
mest effektive antivirale behandlingsformer sjældent til, at virus fjernes fra<br />
kroppen, men kun til reduktion af virusmængden. Der er derfor et stort<br />
behov for at udvikle forbedrede strategier til at forebygge og behandle<br />
virusinfektioner, inklusiv vacciner.<br />
Herpesvirus<br />
Herpes simplex virus (HSV) er et virus, som kan inficere mange steder<br />
på kroppen og har den specielle egenskab, at den kan etablere en livs-<br />
lang latent infektion i nerveceller med periodevis reaktivering. Det ses fx<br />
ved det velkendte forkølelsessår. Imidlertid kan HSV også inficere øjet og<br />
opformere sig i cellerne i hornhinden (kornea) og forårsage keratitis (be-<br />
tændelse af hornhinden). I sjældnere tilfælde kan det ske, at virus ved re-<br />
aktivering fra nerven ikke vandrer mod periferien, men derimod mod cen-<br />
tralnervesystemet og hjernen, hvor det kan give hjernebetændelse. Øjet og<br />
centralnervesystemet er to organsystemer, som dårligt tåler den celledød<br />
og betændelsesreaktion, som HSV-infektion forårsager, uden at det har<br />
alvorlige følgevirkninger. Gentagne tilfælde af HSV-reaktiveret infektion i<br />
øjet kan derfor føre til uoprettelig skade på øjet og resultere i nedsat syn<br />
eller blindhed.<br />
Kapsid<br />
(proteinkappe)<br />
Fedtmembran<br />
DNA genomet<br />
Glykoproteiner<br />
Tegument<br />
proteiner<br />
Figur 1. Skematisk illustration<br />
af Herpes simplex virus-partiklen<br />
(til venstre). Billedet til<br />
højre viser, hvilke komponenter<br />
virus-partiklen er opbygget<br />
af, og hvilke molekyler fra<br />
virusset der aktiverer de første<br />
immunreaktioner. Grafik:<br />
Søren R. Paludan<br />
VELUX FONDEN<br />
91<br />
ALDRINGS- OG ØJENFORSKNING
Figur 2. Billede af forskningsgruppen på Institut for Biomedicin,<br />
Aarhus Universitet. Foto: Anne Flensborg<br />
Immunforsvaret<br />
Kroppens forsvar mod infektioner sker gennem<br />
immunsystemet. Det er de seneste år blevet klart,<br />
at kroppens første immunreaktioner på infektion<br />
(kaldet det innate immunrespons) er meget vig-<br />
tige for, at infektioner bliver succesfuldt elimine-<br />
ret, uden at sygdomme får lov at udvikle sig. Det<br />
innate immunsystem skelner mellem vores egne<br />
molekyler (som jo helst ikke skal aktivere immun-<br />
reaktioner) og mikroorganismernes molekyler<br />
(som gerne må aktivere immunreaktioner). Det<br />
sker ved, at det dels genkender en række mole-<br />
kyler, som kun laves af mikroorganismer, dels<br />
genkender molekyler, som er til stede de forkerte<br />
steder under infektioner.<br />
Man ved, at HSV aktiverer det innate immunsy-<br />
stem under infektion i øjet, hvilket bidrager til dels<br />
at eliminere virus, dels at forstærke en betændel-<br />
sesreaktion, som er en del af sygdomsmekanismen<br />
ved herpes keratitis. Da dette projekt blev star-<br />
tet, vidste man dog ikke, hvordan virus stimulerer<br />
dette immunrespons, som på samme tid både er<br />
en del af problemet og en del af løsningen!<br />
Formålet med projektet har været at undersøge,<br />
hvilke dele af HSV-partiklen (Fig. 1), som bliver<br />
genkendt af immunsystemet, samt at identificere<br />
de receptorer (genkendelsesproteiner), som er an-<br />
svarlige for denne genkendelse af virus. Projektet<br />
er gennemført som et internationalt samarbejde<br />
mellem gruppen på Aarhus Universitet (Fig. 2) og<br />
forskere på Trinity College Dublin (Irland), Uni-<br />
versity of Massachusetts og National Institute of<br />
Health (begge USA).<br />
Ved at anvende HSV-mutanter og specifikke virale<br />
molekyler, som blev oprenset fra virus-partikler<br />
eller lavet i syntetisk form, lykkedes det os at iden-<br />
tificere det virale arvemateriale (DNA), som det<br />
Figur 3. IFI16 har vist sig at være det protein, som genkender Herpesvirus-DNA under immunreaktionen. Billedet viser<br />
fluorescens-farvninger af celler, som er inficeret med Herpes simplex virus (HSV). Bemærk, at HSV-DNA (grønt) og IFI16<br />
(rødt) lokaliserer til samme regioner i cellen under HSV-infektion. Foto: Kristy A. Horan<br />
molekylære immunsystem primært bliver stimule-<br />
ret af. Projektets store målsætning blev således at<br />
identificere den cellulære sensor (receptor), som<br />
genkender tilstedeværelsen af HSV-DNA i infice-<br />
rede celler.<br />
Receptor-proteinet fundet<br />
Til det formål anvendte vi metoden massespek-<br />
tometri og en række cellebiologiske metoder<br />
såsom konfokal mikroskopi. Det lykkedes os at<br />
identificere proteinet IFI16 som den receptor,<br />
der genkender HSV-DNA (Fig. 3). Endelig viste<br />
cellekultur-studier, at når IFI16 genkender HSV-<br />
DNA, stimuleres produktionen af det antivirale<br />
molekyle interferon.<br />
For at studere den rolle, som IFI16 spiller i krop-<br />
pens forsvar mod HSV-infektion i øjet og dermed<br />
i beskyttelsen mod herpes keratitis, har vi anvendt<br />
en dyremodel for denne sygdom.<br />
De gennemførte forsøg har vist, at herpesvirus-<br />
DNA stimulerer en række immunologiske reak-<br />
tioner, som har beskyttende effekt mod HSV-<br />
infektion.<br />
For specifikt at undersøge IFI16’s rolle i forsvaret<br />
mod HSV-infektion i øjet begyndte projektgrup-<br />
pen hurtigt efter identifikationen af DNA-recep-<br />
toren at arbejde på at udvikle en genmodificeret<br />
mus, som mangler IFI16. Genmodificerede mus<br />
anvendes ofte som et vigtigt forskningsværktøj til<br />
at klarlægge betydningen af et bestemt gen i en<br />
given proces – i dette tilfælde øjets evne til at ak-<br />
tivere innate immunreaktioner mod HSV-infekti-<br />
onen. Ved afslutningen af projektperioden er det<br />
lykkedes at lave mus, som mangler IFI16, og de<br />
vil nu blive anvendt til infektionsstudier.<br />
Projektet har således lært os, at virus-DNA er det<br />
centrale ’alarm-molekyle’, som starter det første<br />
forsvar mod HSV-infektion. Samtidig hermed har<br />
projektet rejst en række spørgsmål, som kan føre<br />
til vigtig ny viden om sygdoms- og forsvarsme-<br />
kanismer ved herpes keratitis. Gruppen bag pro-<br />
jektet vil nu anvende de genmodificerede mus til<br />
at besvare nogle af disse spørgsmål. Det kan for-<br />
håbentligt føre os tættere på en forståelse af syg-<br />
domsmekanismerne ved herpes keratitis og også<br />
tilvejebringe viden, som kan udnyttes til udvikling<br />
af behandling og forebyggelse af denne alvorlige<br />
øjensygdom.<br />
92 VIRUSINFEKTIONER I ØJET VELUX FONDEN 93<br />
ALDRINGS- OG ØJENFORSKNING
hjælper ældre<br />
ind i den digitale verden<br />
<strong>AF</strong> KIRSTEN HEESCHE<br />
Kirsten Heesche (f. 1939), konsulent, talepædagog<br />
og projektansvarlig for projekt Ӯldre-IT i Hjem-<br />
met”. Medlem af Ældre Sagens lokalbestyrelse i<br />
Lyngby-Taarbæk Kommune, med blandt andet an-<br />
svar for det ældrepolitiske område. Har tidligere ar-<br />
bejdet med projekter for Undervisningsministeriet,<br />
Socialministeriet, Egmont <strong>Fonden</strong>, Dansk Røde<br />
Kors og Landsforeningen Ungbo.<br />
Ved udgangen af 2011 bevilgede VELUX<br />
FONDEN 66.000 kr. til Ældre Sagens lokal-<br />
bestyrelse i Lyngby-Tårbæk. Donationen skul-<br />
le bruges til projektet ”Ældre-IT i hjemmet –<br />
Ældre Sagen hjælper ældre ind i den digitale<br />
verden”. Ideen bag projektet var at få intro-<br />
duceret en gruppe ældre uden kendskab til IT<br />
til den digitale verden og gøre dem fortrolige<br />
med brugen af en computer, så de fremover<br />
bl.a. kan bruge NemID.<br />
Den samlede pilotprojekt-gruppe. Foto: Hilmer Kampsø-Jensen<br />
Baggrunden for projektet<br />
I foråret 2011 kom det i flere artikler frem, bl.a.<br />
med tal fra Danmarks Statistik, at 44 % af alders-<br />
gruppen 65 til 89 år aldrig havde brugt eller<br />
bruger Internettet. Ældre Sagen beskrev i flere<br />
artikler problemet, ligesom vi i lokalbestyrelsen<br />
blev bekendt med, at ældre, som henvendte sig<br />
til Borgerservice om fx fornyelse af pas, kørekort,<br />
sygesikring, blev henvist til selvbetjening.<br />
Selvom Ældre Sagen lokalt løbende iværksæt-<br />
ter IT-kurser, fandt vi, at der var en gruppe, der<br />
ikke meldte sig til vore kurser. De havde ikke købt<br />
computer, men ville være interesserede og ville<br />
have behov for en mere støttende foranstaltning.<br />
Projektforberedelse<br />
I ansøgningen til VELUX FONDEN havde vi<br />
ud over at beskrive problemet og projektforsla-<br />
get søgt om økonomisk støtte til indkøb af bær-<br />
bare computere, printere, mobilt bredbånd (USB<br />
modem) samt kursusmaterialer. Vi søgte desuden<br />
om hjælp til transport af de ældre, der ikke var<br />
selvtransporterende. Da Ældre Sagens medlem-<br />
mer arbejder frivilligt, søgte vi ikke om dækning<br />
af lønudgifter.<br />
Ved et planlægningsmøde i januar 2012 blev det<br />
vedtaget at købe ti computere, ti printere og mo-<br />
bilt bredbånd, der skulle ud i de ti første delta-<br />
geres hjem. En ekstra computer blev anskaffet<br />
til undervisningsbrug og som reserve. Det blev<br />
aftalt at afvikle i alt tre projektforløb med hver ti<br />
deltagere i 2012. Første forløb startede som et pi-<br />
lotprojekt den 20. februar 2012 og blev afsluttet<br />
den 23. maj 2012.<br />
Projektforløb<br />
Alle projektdeltagere var medlemmer af Ældre<br />
Sagen. De forpligtede sig til at deltage i alle fire<br />
gange to timers undervisning og til at bruge com-<br />
puteren dagligt i projektperioden. Såfremt der<br />
94 ÆLDRE SAGEN VELUX FONDEN 95<br />
AKTIVE ÆLDRE
Undervisere hjælper med brugen af computer.<br />
Foto: Hilmer Kampsø-Jensen<br />
skulle opstå problemer undervejs, var der i pilotprojektet mulighed for, at<br />
bisiddere kunne hjælpe i deltagerens hjem. Hvis deltagerne efter forløbet<br />
anskaffede sig computere, var undervisere behjælpelige med installering.<br />
Ved de to næste forløb kan deltagerne få hjælp fra ”Åbent hus”, som Æl-<br />
dre Sagens IT-undervisere står for en gang om ugen.<br />
Ved evalueringen efter pilotprojektet blev det aftalt at udvide undervisnin-<br />
gen til fem gange to timer. Den ekstra undervisningslektion skal bruges<br />
til individuel undervisning dels for at underviserne kan forholde sig til<br />
niveauet, dels for at hjælpe deltagerne med eventuelle specielle interesser,<br />
fx kultur, bridge, slægtsforskning eller lignende.<br />
Bogen ”PC&INTERNET for seniorer” udleveres til alle deltagere. Der<br />
bliver i alle forløb undervist i tænd/sluk, musetræning, tekstbehandling,<br />
internetadgang, brug af NemID og www.Borger.dk.<br />
Alle deltagere er fra start udstyret med nøglekort og undervist i brugen.<br />
Efter hvert forløb får deltagerne et spørgeskema, hvor vi får tilbagemel-<br />
ding om undervisningsforløbet, brug af kontakthjælp, anskaffelse af com-<br />
puter og e-mail-adresse, ønske om fremtidig deltagelse i Ældre Sagens<br />
IT-kurser osv.<br />
Gruppen bliver fortrolig med computeren.<br />
Foto: Hilmer Kampsø-Jensen<br />
Så lykkedes det, og smilet er fremme. Foto: Hilmer Kampsø-Jensen<br />
Gode resultater<br />
Det er vor oplevelse, at deltagere, der aldrig før har prøvet en computer<br />
og måske heller ikke har betjent et tastatur, overvinder den nervøsitet og<br />
betænkelighed, de har i udgangspunktet. Alle, der indtil nu har modtaget<br />
tilbuddet, har været taknemmelige for chancen. Flere har anskaffet com-<br />
putere, er på nettet og på skype med børn og børnebørn. Alle er udstyret<br />
med nøglekort, og har man ikke computer, kan IT-afdelingen på biblio-<br />
teket benyttes.<br />
I et projekt med en gruppe ældre over 65 år, ja, helt op til 92 år, vil der<br />
kunne opstå situationer som pludselig sygdom og død, hvilket vi heller<br />
ikke undgik. Vi har derfor undervejs fået deltagere ind midt i et forløb.<br />
Men ved besvarelsen af spørgeskemaerne efter pilotprojektet fremgik det,<br />
at også disse havde fået et godt kendskab til Internettet.<br />
Flere har efter forløbet udtalt: ”En helt ny verden er kommet ind i min<br />
tilværelse”.<br />
Derfor en tak til VELUX FONDEN. Vi når de mål, vi satte os i forbin-<br />
delse med ansøgningen. Vi har i skrivende stund (juni 2012) gjort ti ældre<br />
fortrolige med den digitale verden, og vi regner med gennem de næste to<br />
projektforløb at gøre yderligere tyve ældre til IT-brugere.<br />
96 ÆLDRE SAGEN VELUX FONDEN 97<br />
AKTIVE ÆLDRE
Hanne Holm Skaalum (f. 1938), socialrådgiver<br />
og diplomuddannet terapeut Har oprettet Sydfyns<br />
Psykologiske Rådgivningsklinik og var medstifter<br />
af Mødrehjælpen af 1983. Har endvidere arbejdet<br />
med ulandsbistand for Danida, Ibis og Norsk Red<br />
Barnet i Centralasien, Sydamerika og Afrika. For-<br />
mand for Svendborg Fritidsteater og initiativtager<br />
til Svendborg Senior Scene. Er pensioneret og arbej-<br />
der freelance for Svendborg Kommune samt Krimi-<br />
nalforsorgen.<br />
I 2011 bevilgede VELUX FONDEN 52.300<br />
kr. til Svendborg Senior Teater. Bevillingen<br />
blev givet som opstartshjælp til den første<br />
egenproduktion i anerkendelse af de med-<br />
virkende ældres aktive indsats i en høj alder.<br />
Bevillingen administreres af Svendborg Fri-<br />
tidsteater, som også fungerer som overordnet<br />
netværk.<br />
Teater<br />
med seniorer<br />
<strong>AF</strong> HANNE HOLM SKAALUM<br />
Gennem et langt liv er det min erfaring, at musik<br />
og teater er livgivende. I 35 år har vi i Svendborg<br />
Fritidsteater hjulpet børn og unge til en fremtid<br />
med selvtillid og viden om værdien af at give sig<br />
selv i tillid og i samarbejde med andre. Det har<br />
skabt selvindsigt, dannelse og fremtidshåb og har<br />
haft en udviklende og social værdi for det enkelte<br />
individ i en meningsfuld opvækst.<br />
Men unge bliver ældre, og mange deltog fortsat<br />
i teatrets aktiviteter og produktioner. Vi noterede<br />
et fortsat behov for teatervirksomhed hos vore<br />
modne medlemmer. Derfor fik vi i efteråret 2010<br />
ideen til at oprette Svendborg Senior Scene som<br />
et bredt kulturtilbud til byens ældre, teaterinte-<br />
resserede befolkning.<br />
Vi tænkte, at en gruppe ældre, aktive borgere<br />
kunne have nytte af at samles om en fælles interes-<br />
se, som både udfordrede og gav mulighed for at<br />
danne nyt netværk af stor social og mental værdi.<br />
Derfor annoncerede vi lokalt, at vi nu gav mulig-<br />
hed for at deltage i en studiekreds for aktive ældre<br />
på 60+, som gik rundt med en teaterdrøm eller<br />
simpelt hen bare var teaterinteresserede.<br />
Svendborg Fritidsteater arbejder seriøst, målrettet<br />
og på et meget professionelt plan. Den kunstne-<br />
riske leder, journalist Marianne Kjær har en lang<br />
teaterkarriere bag sig og har blandt andet modta-<br />
get Svendborg Kommunes Kulturpris for sit store<br />
arbejde med teatret.<br />
Nu har Svendborg Senior Scene eksisteret et år.<br />
Med VELUX FONDENS økonomiske støtte<br />
kom vi godt i gang. Vi har nu 36 seniorer, som<br />
har fundet netværk, venskaber og spændende op-<br />
levelser i vore workshops, teaterudflugter samt<br />
foredrag af spændende, kendte skuespillere og<br />
teaterfolk.<br />
Medlemmerne selv har deltaget i flere produk-<br />
tioner. Første gang under Svendborg Festdage<br />
i 2011, senere i Svendborg Fritidsteaters store<br />
Dickens-juleforestilling, ”Et juleeventyr”. Andre<br />
medlemmer opførte et spil om ”Fattiglemmernes<br />
jul i 1941” på Svendborg Fattiggård, som i dag<br />
er museum og skildrer samme emnekreds. Spillet<br />
blev så stor en succes, at Seniorscenen senere gen-<br />
opførte stykket ved Svendborg kulturforvaltnings<br />
fest for frivillige hjælpere inden for idrætten.<br />
Næste projekt bliver en ny teatercollage over em-<br />
net forkælelse, som er tema i Svendborg Festdage<br />
2012. Samarbejdet med det unge teater udvikles<br />
således, at flere af seniorerne nu står til rådighed<br />
såvel bag scenen som i garderoben til de store<br />
forestillinger. Andre, mere modige, deltager på<br />
scenen i enkelte roller.<br />
Svendborg Senior Scene er unik i Danmark, hvil-<br />
ket har bevirket, at flere kendte skuespillere gerne<br />
stiller op med en workshop eller et foredrag på<br />
vore studiedage.<br />
Vi ser frem til, at vort to-årige projekt bliver per-<br />
manent – til glæde for mange flere af vore ung-<br />
dommelige, teatertossede, ældre, aktive borgere.<br />
Den fine direktørfrue aflægger besøg hos fattiglemmerne.<br />
Foto: Marianne Mølsted<br />
Fattiglemmerne venter på julekaffen. Foto: Marianne<br />
Mølsted<br />
98 TEATER MED SENIORER VELUX FONDEN 99<br />
AKTIVE ÆLDRE
Til<br />
Susanne Hoffmann (f. 1981), uddannet beklæd-<br />
ningsdesigner i 2004. Har siden 2005 arbejdet som<br />
produktions- og indkøbschef i modebranchen, siden<br />
2007 hos designer Henrik Vibskov, hvor hun i dag<br />
er administrerende direktør. Etablerede i 2008 den<br />
frivillige strikkeklub Kaffeslabberas sammen med<br />
fire ældre kvinder fra Aktivcenter Sløjfen på Amager.<br />
I 2011 bevilgede VELUX FONDEN 50.000<br />
kr. til udgivelse af foto-, strikke- og samtale-<br />
bogen ”Til Kaffeslabberas”. En engagerende<br />
bog, der igennem fortællingen om syv ældre<br />
kvinder og deres strikkeklub skulle vise vær-<br />
dien af ældre menneskers livshistorie, og hvor-<br />
dan netop den ældre generation kan bidrage<br />
til nutidig kunst og design med deres sans for<br />
<strong>AF</strong> SUSANNE HOFFMANN<br />
fordybelse, deres raffinerede langsommelighed<br />
og erfarne hænder.<br />
Syv kvinder på omkring de firs år mødes en gang<br />
om ugen for at strikke og drikke kaffe med fløde,<br />
samtidig med at de producerer strik til designere<br />
som Henrik Vibskov og Mads Nørgaard. Det<br />
omhyggeligt forarbejdede strikketøj bliver solgt i<br />
eksklusive butikker, og overskuddet går til Aktiv-<br />
center Sløjfen på Amager, hvor Kaffeslabberas’<br />
strikkedamer har deres daglige gang.<br />
Halstørklæde af Kasper Eistrup og Lilly.<br />
Foto: Bemerk<br />
kaffeslabberas<br />
I 2011 tegnede syv toneangivende kunstnere og<br />
designere strikbare kunstværker, som kvinderne<br />
skulle gøre til virkelighed. Hver kunstner og strik-<br />
kedame kom til at udgøre et par. I mødet med<br />
de erfarne strikkedamer, med masser af mod på<br />
Motorcykelmanden.<br />
Strikkediagram af<br />
HuskMitNavn<br />
Mads Nørgaard og Erna. Foto: Mads Emil Hilmer Henrik Vibskov og Irene. Foto: Mads Emil Hilmer<br />
livet, får man et indblik i en efterhånden svunden<br />
tid. Men man oplever også, at når det drejer sig<br />
om livets vigtigste elementer som kærlighed, død,<br />
medmenneskelighed og udfordringer, ja så er me-<br />
get overraskende nok uændret, og også her kan<br />
unge og gamle bruge hinandens erfaringer.<br />
Med nysgerrighed, åbenhed og gåpåmod formede<br />
strikkedamerne kunstnernes og designernes idéer<br />
og skitser til nogle unikke strikkede værker – alt<br />
fra et 170 cm langt spøgelse over en bodystock-<br />
ing med headpiece, runde puder med landskaber,<br />
sokker og børnetrøjer til en kaffevarmer formet<br />
som en pingvin.<br />
Opskrifter på værkerne er naturligvis at finde i bo-<br />
gen, og de originale værker blev på bogens udgi-<br />
velsesdag udstillet og bortauktioneret på en vel-<br />
gørenhedsauktion på Designmuseum Danmark<br />
(tidl. Kunstindustrimuseet) i samarbejde med<br />
Bruun Rasmussen Kunstauktioner. Overskuddet<br />
gik til en festlig frokost for alle medlemmerne af<br />
strikkedamernes Aktivcenter Sløjfen.<br />
Komitéen under Foreningen for Boghåndværk<br />
har netop udvalgt vores bog (under kategorien<br />
fagbøger) som Årets Bedste Bogarbejde 2011.<br />
Bogen skal udstilles på Det Kongelige Bibliotek<br />
og deltage i udstillinger i Frankfurt am Main og<br />
Leipzig, hvor den vil indgå i bedømmelse af ver-<br />
dens smukkeste bøger. Tilknyttet bogen er syv<br />
kortfilm af videograf Robert Lund, et for hvert<br />
par. Filmene dokumenterer mødet mellem kunst-<br />
ner og strikkedame og kan ses på www.vimeo.<br />
com/kaffeslabberas.<br />
100 TIL K<strong>AF</strong>FESLABBERAS VELUX FONDEN 101<br />
AKTIVE ÆLDRE
Fra indsat<br />
til værdsat<br />
<strong>AF</strong> ANN SKOV SØRENSEN<br />
Ann Skov Sørensen (f. 1962) er organisationschef i Exit.<br />
Cand.theol. fra Aarhus Universitet (1995). Siden 2008<br />
organisationschef i Exit, der er et kirkeligt socialt arbej-<br />
de, som gennem rådgivning, aktiviteter og socialt sam-<br />
vær støtter og hjælper indsatte og ex-indsatte med at skabe<br />
nye netværk og til at leve som aktive mennesker uden kri-<br />
minalitet.<br />
I 2010 bevilgede VELUX FONDEN<br />
1.468.500 kr. til etablering, istand-<br />
sættelse, indretning m.m. af Café Exit<br />
med henblik på at fremme arbejdet i<br />
caféen med tilbud til indsatte og tid-<br />
ligere indsatte, så disse kan støttes i<br />
at starte på en frisk efter afsoningen.<br />
Aktiviteterne i caféen er knyttet tæt<br />
sammen med det øvrige arbejde i Exit,<br />
som i løbet af 2011-2012 er godt i<br />
gang med at blive en landsdækkende<br />
organisation.<br />
Café Exit, der efter en omfattende ombygning i februar 2011 åbnede i Saxo-<br />
gade 5 på Vesterbro i København, er ikke en helt almindelig café. Ganske<br />
vist finder man caffe latte, espresso, kager og sodavand på menukortet, som<br />
man også gør på andre caféer i området. Men et lille skilt på bestillingsdisken<br />
med teksten ”Plettet straffeattest? ½ pris” antyder, hvor forskellen ligger.<br />
Caféen er en meget vigtig brik i Exits arbejde og aktiviteter for indsatte og<br />
ex-indsatte i Københavnsområdet, og langt over halvdelen af omsætningen<br />
kommer fra kunder, der betaler halv pris.<br />
Caféen bruges meget af de mennesker, der benytter sig af Exits mange for-<br />
skellige tilbud om rådgivning og aktiviteter. Tit er det her, de mødes med<br />
Exits medarbejdere, når de skal drøfte uddannelses- og jobmuligheder og<br />
meget andet – eller mødes med en af Exits frivillige mentorer, der kaldes<br />
Exit-guider.<br />
Caféen bruges som et sted, hvor indsatte kan komme i praktik som led i<br />
udslusningen fra fængslet, og som et sted, hvor man kan afsone samfunds-<br />
tjeneste eller ’i fodlænke’.<br />
Endelig bruges caféen som udstillingssted. Væggene er udsmykket med ma-<br />
lerier, der er malet af indsatte. Billederne er til salg, og der skiftes løbende<br />
ud i de udstillede billeder i takt med, at de bliver solgt, og der kommer nye<br />
kunstværker til samlingen.<br />
Omfattende ombygning<br />
Forud for åbningen i 2011 foregik der et stort ombygningsarbejde med<br />
sammenlægning af to lejemål. En mur blev revet ned, andre bygget op, så<br />
der kunne indrettes café i den forreste del af lokalerne ud mod Saxogade,<br />
og i den bagerste del af lokalet blev der indrettet et par kontorer og et lille<br />
samtalerum. Både projekteringen, istandsættelsen og indretningen blev fi-<br />
nansieret af bevillingen fra VELUX FONDEN.<br />
Samtidig var der et ønske fra Exits side om at inddrage brugerne i arbej-<br />
det. Det lykkedes på den måde, at borde og stole i caféen er genbrugs-<br />
møbler, der er blevet sprøjtelakeret af indsatte i det åbne fængsel Søbysø-<br />
gård på Fyn. De bænke, der er sat op på to af væggene, er lavet af indsatte<br />
i Statsfængslet i Jyderup, der også er et åbent fængsel. Endelig er puder og<br />
hynder på bænkene syet af indsatte i Vestre Fængsel i København.<br />
Fra indsat til værdsat<br />
Tilbuddene i Exit spænder fra uformelt, hyggeligt samvær over vejledning<br />
om at komme i job eller i gang med en uddannelse, retshjælp og gælds-<br />
Hvis man kan fremvise en<br />
”plettet straffeattest”, kan<br />
man nøjes med at betale halv<br />
pris for varme drikke, sodavand<br />
og mad, bortset fra luksus<br />
smørrebrød. Foto: Bent<br />
Dahl Jensen<br />
102 FRA INDSAT TIL VÆRDSAT VELUX FONDEN 103<br />
SOCIALE OPGAVER
Café Exit ligger i Saxogade på Vesterbro i København. Billedet er taget i forbindelse med en musik-café med Country<br />
Blues Boys. Foto: Bent Dahl Jensen<br />
rådgivning til samtaler med terapeut og psykolog.<br />
Målet er at hjælpe det hele menneske. Det handler<br />
ikke blot om at få et job, et nyt netværk eller et<br />
sted at bo. Tingene hænger sammen, og målet er<br />
at hjælpe det enkelte menneske til at tage ansvar<br />
for sit eget liv og til at arbejde med de udfordrin-<br />
ger, som kommer.<br />
Et grundlæggende element i Exits arbejde er, at<br />
vi skal møde mennesker i øjenhøjde med ligevær-<br />
dighed og respekt. Ethvert menneske har værdi,<br />
fordi det er – og ikke for det, det gør – som det<br />
udtrykkes i overskriften for arbejdet: ”Fra indsat<br />
til værdsat”.<br />
Det afspejler sig også i vores arbejdsmetode, Exit-<br />
metoden. Vi tager udgangspunkt i det enkelte<br />
menneskes situation og foretager en håndholdt<br />
indsats. Vi lytter til den enkeltes ønsker og be-<br />
hov og lægger derefter en realistisk plan. For at<br />
nå i mål skal vedkommende måske i gang med<br />
en uddannelse, finde et sted at bo og opbygge et<br />
nyt netværk. Der er mange ting, der skal falde på<br />
plads efter løsladelsen. Mange kommer ud med en<br />
stor gæld, da de skal betale sagsomkostningerne.<br />
Nogle har måske mistet kontakten til familien, an-<br />
dre har problemer med misbrug, og der kan være<br />
andre problemer. Det er forskelligt fra person til<br />
person, og derfor er det nødvendigt at tage ud-<br />
gangspunkt i den enkeltes forhold.<br />
Kultureftermiddage med sang og musik<br />
Exit blev formelt oprettet i 2007 på initiativ af<br />
Fangekoret i Vridsløselille Statsfængsel, præster<br />
fra Vestre Fængsel og Apostelkirken på Vesterbro.<br />
Men da havde arbejdet så småt været i gang i et<br />
lille års tid. For en gang om måneden var de med-<br />
lemmer af Fangekoret, der var blevet løsladt eller<br />
flyttet til andre fængsler, begyndt at øve i Apostel-<br />
kirken.<br />
Efterhånden inviterede koret pårørende og gæster<br />
til at komme til at deltage i den sidste del af øvel-<br />
serne, som blev en slags musikcafé. Det udviklede<br />
sig til kultureftermiddage, hvor der hver måned<br />
Café Exit inviterer med mellemrum til musik-café – på billedet med optræden af Country Blues Boys. Foto: Bent Dahl<br />
Jensen<br />
kommer indsatte på udgang, blandt andet fra de<br />
åbne fængsler i Horserød og Jyderup, fængsels-<br />
præster, frivillige og medarbejdere. Ofte deltager<br />
der omkring 100 mennesker i kultureftermidda-<br />
gene i København. Der er et afvekslende program<br />
med sang og musik med Fangekoret, andre kor<br />
og grupper, og der er fælles spisning.<br />
Kultureftermiddagene er et vigtigt bindeled i Exits<br />
arbejde, fordi indsatte her har mulighed for at<br />
snakke med Exits medarbejdere, der kan rådgive<br />
om beskæftigelse, uddannelse, sociale forhold osv.<br />
Hver mandag er der mandagsklub i København,<br />
hvor fortrinsvis ex-indsatte og frivillige mødes og<br />
hygger sig med spil, snakker over en kop kaffe,<br />
laver mad og spiser sammen. Ligeledes er der en<br />
kvindeklub, hvor kvinder mødes for at male, lave<br />
smykker og mange andre kreative sysler.<br />
På vej til at blive landsdækkende<br />
Få måneder efter oprettelsen af Exit fik organisa-<br />
tionen en bevilling fra en pulje under Arbejdsmar-<br />
kedsstyrelsen til et toårigt beskæftigelsesprojekt<br />
for mennesker på kanten af arbejdsmarkedet. Pro-<br />
jektet, der blev kaldt ”Fra indsat til ansat”, nåede<br />
et flot resultat. Der blev visiteret 132 til projektet,<br />
og 90 procent af dem begik ikke ny kriminalitet<br />
i projektperioden. I den afsluttende evaluerings-<br />
rapport fra Rambøll hedder det sammenfattende,<br />
at ”54 % er kommet i job, uddannelse eller frivil-<br />
ligt arbejde over 10 timer om ugen, hvilket vurde-<br />
res at være væsentligt bedre end resultatet af den<br />
ordinære indsats”.<br />
Siden 2011 har vi arbejdet på at udbrede arbejdet<br />
til andre dele af landet – dels for at bevare kontak-<br />
ten til indsatte, der flyttes til fængsler på Fyn eller<br />
i Jylland, dels for at udbrede arbejdet, så endnu<br />
flere kan få gavn af det. Der er allerede holdt flere<br />
kultureftermiddage i Odense i samarbejde med<br />
Sct. Hans Kirke. Der afholdes lokale cafémøder<br />
på Lolland-Falster, og sidst på efteråret begynder<br />
Exit at holde kultureftermiddage i Aarhus.<br />
104 FRA INDSAT TIL VÆRDSAT VELUX FONDEN 105<br />
SOCIALE OPGAVER
Livets Skole<br />
Nutid, fortid og fremtid<br />
i pædagogikkens tjeneste<br />
<strong>AF</strong> JENS BAY<br />
Jens Bay (f. 1940) er forstander for Trænings skolens<br />
Arbejdsmarkedsuddannelser (TAMU), der er et<br />
landsdækkende skolesystem under Ministeriet for<br />
Børn og Unge. Ud over at have grundlagt og ud-<br />
viklet TAMU har han på baggrund af sin oprinde-<br />
lige filosofiske uddannelse også udviklet Konsekvens-<br />
pædagogikken og har bl.a. udgivet bøgerne ”På vej<br />
mod konsekvenspædagogik” og ”Konsekvenspædago-<br />
gik – en teori om social handlingskompetence”.<br />
I 2011 bevilgede VILLUM FONDEN<br />
16.000.000 kr. til Træningsskolens Arbejds-<br />
markedsuddannelser (TAMU) med henblik på<br />
erhvervelse af det historiske Vitskøl Kloster, så<br />
det kunne bevares som uddannelsescenter for<br />
unge med personlige og sociale problemer. De<br />
historiske rammer har bidraget til at løfte de<br />
unge fagligt og socialt – og de unges indsats<br />
har bidraget til at løfte vedligeholdelsen af det<br />
over 800 år gamle kloster.<br />
Træningsskolens Arbejdsmarkedsuddannelser<br />
(TAMU) indgik i 1992 en aftale med Københavns<br />
Kommune om leje af Vitskøl Kloster i Vesthimmer-<br />
land ved Limfjorden. Kommunen havde overtaget<br />
klosteret fra staten i 1976 for at drive det videre<br />
som det ungdomshjem, det havde været under<br />
statens ejerskab fra slutningen af 1930’erne. Men<br />
Københavns Kommune fandt, at udfordringen i<br />
forhold til at drive ejendommen var for stor, og<br />
rettede derfor henvendelse til TAMU. Vi mente,<br />
at klosteranlægget kunne udgøre et godt grundlag<br />
for at gennemføre en uddannelse, hvor der lægges<br />
vægt på læring gennem udførelse af praktisk arbej-<br />
de. Der var både landbrug, skovbrug og gartneri<br />
og dermed mange spændende og praksisnære op-<br />
gaver, ikke mindst i forhold til at vedligeholde det<br />
historiske, fredede bygningskompleks, herunder<br />
Det smukke Vitskøl Kloster i Vesthimmerland ved Limfjorden<br />
har en historie, der kan spores tilbage til 1158.<br />
Foto: TAMU (arkiv)<br />
pasning og pleje af kulturlandskabet.<br />
TAMU kunne derfor gøre Vitskøl Kloster til en at-<br />
traktiv del af det landsdækkende uddannelsestilbud<br />
til de unge, som på grund af personlige og sociale<br />
tilpasningsproblemer, kombineret med en mang-<br />
lende uddannelse, ikke står til rådighed for arbejds-<br />
markedet. Vi kunne med andre ord omdanne Vit-<br />
skøl Kloster fra at være et ungdomshjem, hvor de<br />
unge blev anbragt, til at være et uddannelsescenter<br />
med kostskolemulighed.<br />
Kulturens betydning<br />
Det er den korte nutids-historie. Men efter over-<br />
tagelsen af det driftsmæssige ansvar fik klosterets<br />
fortid en voksende betydning for den pædagogiske<br />
dagligdag og for udviklingsplanerne. Vi kunne al-<br />
lerede i den første periode af etableringen konsta-<br />
106 LIVETS SKOLE VILLUM FONDEN 107<br />
SOCIALE OPGAVER
tere, at kulturen, historien og ikke mindst rammerne havde<br />
indflydelse på de unges forhold til stedet: De opførte sig<br />
anderledes, viste en større respekt for stedet end det, som<br />
man umiddelbart kunne forestille sig i forhold til deres bag-<br />
grund og tidligere historie. Erfaringen har vist, at miljøet,<br />
kombineret med den konsekvenspædagogiske praksis, har<br />
en stor betydning for elevernes individuelle og kollektive<br />
væremåde og behandling af klosteranlægget. Der har ikke<br />
været nogen form for hærværk, graffiti eller anden form for<br />
vandalisering af det historiske anlæg, sådan som det kan<br />
opleves i andre sammenhænge, hvor der er mange unge<br />
samlet.<br />
Livets Skole<br />
Vi kan således konstatere, at gennem det, vi gør i praksis,<br />
lever klosteranlægget i dag op til det, som var en væsentlig<br />
del af cisterciensernes intentioner og mål, da de i 1158,<br />
gennem et gavebrev fra Kong Valdemar den Store, fik over-<br />
draget landsbyen Vitskowel eller Withscuele. Deres inten-<br />
tioner og deres sans for pædagogik slog allerede igennem,<br />
da de startede med at latinisere områdets oprindelige navn<br />
til Vitae Schola, Livets Skole.<br />
Sætter vi det ind i et nutidigt perspektiv, er der ingen tvivl<br />
om, at Vitskøl Klosters succes som et uddannelsescenter<br />
er, at der gennem TAMU er skabt en klar sammenhæng<br />
mellem klosteranlægget og grundlaget for at gennemføre<br />
uddannelser på et praktisk grundlag: Klosteranlægget har<br />
brug for elevernes indsats for ikke at sygne hen som en af<br />
mange museumsbygninger, og eleverne har brug for klo-<br />
steret og ’klosterlivet’ for at opnå en faglig og social læring,<br />
som vil kunne styrke deres fremtidsmuligheder som selvfor-<br />
sørgende mennesker.<br />
Nutid og fremtid<br />
Da TAMU i 1992 overtog ansvaret for den videre udvik-<br />
ling af Vitskøl Kloster, var det klare mål at fortsætte med<br />
at gennemføre den renovering af bygningsanlægget, som<br />
Københavns Kommune havde indledt i 1980. Heri lå for<br />
TAMU en forudsætning om, at klosteret skulle åbnes op<br />
for offentligheden og dermed bringes ud af den isolation,<br />
som tiden som et ungdomshjem havde været udtryk for.<br />
Det skulle være et attraktivt landsdækkende uddannelses-<br />
center for unge, og samtidig skulle det gøres til et kursus-<br />
og besøgscenter.<br />
Det unikke ved uddannelsesmodellen skulle være, at det var<br />
eleverne, der som led i deres opkvalificering skulle udføre<br />
det praktiske i forhold til servicering af besøgende og kur-<br />
sister, foruden de praktiske opgaver med vedligeholdelsen,<br />
gartneriet, klosterhaven og landbruget. Derfor fremtræder<br />
Vitskøl Kloster i dag som et velholdt historisk bygnings-<br />
anlæg, der samtidig summer af liv gennem elevernes akti-<br />
viteter og de mange besøgende og kursister, som lejer sig<br />
ind på klosteret. Og netop denne åbenhed for omverdenen,<br />
kombineret med de arbejdsmæssige forventninger og krav<br />
til eleverne, gør det muligt at gennemføre en pædagogisk<br />
praksis, hvor der er en sammenhæng mellem den sociale<br />
og faglige læring. Den faglige læring opnås gennem det,<br />
som eleverne udfører i praksis, og den sociale læring ved, at<br />
Vitskøl Kloster ikke er en isoleret institution, som er lukket<br />
for omgivelserne.<br />
Vitskøl Kloster har fra 1158 og frem til i dag været gennem<br />
mange turbulente perioder, som tidligere har medført byg-<br />
ningsmæssigt forfald. I 2010 blev der i Københavns Kom-<br />
mune truffet beslutning om, at klosteret skulle sælges, med<br />
den følge, at TAMU måtte forvente at skulle nedlægge sine<br />
aktiviteter.<br />
Gennem bevillinger fra VILLUM FONDEN, A.P. Møller<br />
<strong>Fonden</strong> og Obel <strong>Fonden</strong> er det imidlertid lykkes at sikre en<br />
fortsættelse af aktiviteterne – og frem for alt at få etableret<br />
en fond til Vitskøl Klosters bevarelse. Dermed vil der også i<br />
fremtiden være mulighed for, at Vitskøl Kloster kan være et<br />
uddannelsescenter med vægt på bevaring af de kulturvær-<br />
dier, som dette bygningsværk er udtryk for, og en åbenhed<br />
over for omgivelserne.<br />
108 LIVETS SKOLE Indenfor i klosteret. Foto: TAMU (arkiv)<br />
Sti til kirkeruinen. Foto: TAMU (arkiv)<br />
VILLUM FONDEN 109<br />
SOCIALE OPGAVER
Uddannelsesløft<br />
i grønlandske bygder<br />
<strong>AF</strong> JIMMY HYMØLLER, PALLE LENNERT OG JANUS CHEMNITZ KLEIST<br />
Jimmy Hymøller (f. 1975), uddannet folke-<br />
skolelærer fra Ribe Statsseminarium i 2002.<br />
Har arbejdet i Qasigiannguit og Sisimiut, in-<br />
den han var skoleleder ved folkeskolen i Itilleq<br />
2004-2011. I 2012 kandidat i almen pædago-<br />
gik fra Ilisimatusarfik, Grønlands Universitet.<br />
Palle Lennert (f. 1964), uddannet som so-<br />
cialrådgiver fra Den sociale Højskole i Århus<br />
i 1988 med efteruddannelser inden for bl.a.<br />
praktikvejledning og sorg og krisehåndtering.<br />
Tidligere ansat som idrætskonsulent og som<br />
socialkonsulent i det tidligere socialdirektorat<br />
under Grønlands Hjemmestyre. Siden 2009<br />
forebyggelseskonsulent i Qeqqata Kommunia.<br />
Janus Chemnitz Kleist (f. 1972), uddannet i<br />
samfundsvidenskab ved Ilisimatusarfik, Grøn-<br />
lands Universitet. Har boet i både Syd-, Nord-<br />
og Vestgrønland og arbejdet i turistbranchen.<br />
Nu AC-fuldmægtig ved Grønlands Selvstyre,<br />
hvor han arbejder med de grønlandske vejled-<br />
nings- og uddannelsescentre Piareersarfiit.<br />
VILLUM FONDEN har i 2011 bevil-<br />
get 15.650.000 kr. til at gennemføre<br />
en række opkvalificeringsforløb for<br />
ledige og ufaglærte i udvalgte grøn-<br />
landske bygder. Projektet gennemføres<br />
over fem år i 12 bygder i Grønland, og<br />
i alt vil 180 personer komme igennem<br />
et både bogligt og personlighedsud-<br />
viklende forløb. Målet er, at alle 180<br />
personer, ud over en personlig ballast<br />
og nye redskaber til at klare nogle af<br />
livets udfordringer, får et eksamens-<br />
bevis, der er adgangsgivende til en<br />
erhvervsfaglig grunduddannelse. For-<br />
løbene afholdes i bygderne med brug<br />
af undervisere på bygdens folkeskole.<br />
Derudover ydes der bistand fra kom-<br />
munen til at afholde selvhjælpskurser,<br />
forældrekurser og familiehøjskoler. De<br />
to initiativtagere til projektet, Jimmy<br />
Hymøller og Palle Lennert, koordi-<br />
nerer forløbene i tæt samarbejde med<br />
Grønlands Selvstyre.<br />
Vinter i Ittileq. Bygden ligger på Grønlands vestkyst, ved polarcirklen. Der er 40 km ad vandvejen og 60 km på hundeslæde<br />
til nærmeste by. Foto: Forfatterne<br />
I august 2010 startede Grønlands Selvstyre et pi-<br />
lotprojekt i bygden Itilleq, der havde til formål<br />
at løfte (rest)gruppen af unge, som enten forla-<br />
der folkeskolen uden et brugbart eksamensresul-<br />
tat eller ikke fortsætter i et uddannelsesforløb.<br />
En stor gruppe af disse unge ’forsvinder’ ud af<br />
systemet og ender ofte som arbejdsløse eller med<br />
periodevise ufaglærte jobs.<br />
I et ti måneder langt forløb blev eleverne un-<br />
dervist i fagene grønlandsk, dansk, engelsk og<br />
matematik, som de afsluttede med en eksamen.<br />
Bestod man denne eksamen, var beviset adgangs-<br />
givende til en erhvervsfaglig grunduddannelse.<br />
Projektet i Itilleq blev afsluttet i juli 2011. Ud<br />
over en positiv effekt for deltagerne i projektet<br />
(alle bestod eksamen) har det medført nogle po-<br />
sitive afledte virkninger for hele bygden. Fælles-<br />
skabet i bygden har i perioder og gennem mange<br />
årtier ofte været præget af alkohol og misbrug og<br />
de negative følgevirkninger. Deraf opstår omfat-<br />
tende sociale problemer, som tidligere sporadisk<br />
er forsøgt løst ved tilfældige indsatser og tilbud<br />
fra kommunen og Selvstyret.<br />
Udfordringer<br />
Projektet har været nødsaget til at håndtere mange<br />
personlige problemer, som på grund af tidligere<br />
tiders manglende reaktion fra de statslige og kom-<br />
munale systemer ikke er blevet afhjulpet, eller som<br />
på grund af forkerte og tilfældige metoder har svig-<br />
tet folks behov. Projektet har således medført et nyt<br />
fællesskab, som går ud på læring, personlig udvik-<br />
ling og åbenhed.<br />
Udviklingsmæssigt har det på det personlige plan<br />
været en øjenåbner for samtlige studerende og de-<br />
res familier. De har fundet ud af, at de ved at yde<br />
en indsats kan opnå resultater og udvikling – også<br />
på det personlige plan.<br />
Ved at være åben over for især sig selv, men også<br />
andre har det været muligt at søge tilbage i eget<br />
livsforløb og tage fat i nogle af de problemstillin-<br />
ger, der førhen gjorde læring og udvikling van-<br />
skelig – dvs. at turde erkende sine problemer og<br />
udfordringer og gøre noget ved dem i stedet for at<br />
110 UDDANNELSESLØFT I GRØNLANDSKE BYGDER VILLUM FONDEN 111<br />
SOCIALE OPGAVER
Folkeskolen i Ittileq. Foto: Forfatterne<br />
fortrænge dem, som tidligere har været en udbredt<br />
strategi. Et motto for projektet har været, ”at det er i<br />
orden at have problemer, det kan ingen undgå, men<br />
det er ikke i orden ikke at gøre noget ved dem”.<br />
En kombination af faglige udfordringer og personlig<br />
støtte, som løbende er blevet justeret igennem sko-<br />
leåret, har været en døråbner til at finde frem til de<br />
studerendes motivation og planlægning fremadret-<br />
tet. Projektet har ikke blot motiveret de studerende<br />
til at komme videre og realisere deres drømme, men<br />
har også givet håb for andre i bygden.<br />
Der er sket en fraflytning fra bygden på de enkelte<br />
personers eget initiativ. Ingen er blevet ’tvunget’<br />
til at forlade bygden, men er blevet motiveret til at<br />
udvikle sig. Fra projektets begyndelse har det været<br />
meldt klart ud, at ønske om uddannelse medfører<br />
flytning til byer med uddannelsesinstitutioner.<br />
I den forbindelse er det dog vigtigt, at det omgiven-<br />
de/modtagende samfund er parat til at tage imod<br />
112 UDDANNELSESLØFT I GRØNLANDSKE BYGDER<br />
og støtte efterfølgende. Den fortsatte færd er sta-<br />
dig forbundet med mange valgmuligheder, som kan<br />
være svære at overskue. Derfor har de studerende<br />
brug for efterfølgende støtte.<br />
For at imødekomme disse mange valgmuligheder<br />
har projektet gjort en indsats for blandt andet at lære<br />
de studerende punktlighed, stræbsomhed og at tage<br />
ansvar for egne handlinger og ikke-handlinger og<br />
dermed forhåbentlig givet dem selvværd og tro på<br />
sig selv. Det er redskaber, som kan bruges alle steder<br />
og resten af livet.<br />
Et andet delmål i projektet har været at give lokal-<br />
befolkningen øget viden omkring løsning af sociale<br />
og opdragelsesmæssige udfordringer. Projektet har<br />
igennem aftaler med et familiecenter gennemført<br />
forældreuddannelse, familiehøjskole og efterføl-<br />
gende rådgivningstilbud til de personer og familier,<br />
der har behov for opfølgning efter deltagelse i de to<br />
nævnte kurser.<br />
Fremadrettet<br />
I langt de fleste bygder har kun meget få en ud-<br />
dannelse ud over folkeskolen, og mange steder<br />
er der desuden en betragtelig del af indbyggerne,<br />
som ikke engang har gennemført folkeskolen.<br />
Derudover har alle grønlandske uddannelser efter<br />
folkeskolen nogle karakterkrav, særligt i forhold til<br />
sprogfagene dansk og engelsk, hvilket skal sam-<br />
menholdes med, at mange bygdebørn får meget<br />
lave karakterer i netop disse to sprogfag og derfor<br />
ikke lever op til kriterierne for at kunne blive opta-<br />
get på en uddannelse.<br />
Behovet for at udrulle pilotprojektet fra Itilleq til<br />
flere bygder er derfor stort og en opgave, som det<br />
etablerede uddannelsessystem ikke har ressourcer-<br />
ne til. En anden årsag til, at denne gruppe har svært<br />
ved at komme videre i uddannelsessystemet er, at<br />
de ofte har problemer med at håndtere fraflytning/<br />
overgang fra bygd til by.<br />
Eksamensbeviserne er i hus! Foto: Forfatterne<br />
Sammenhæng<br />
Hvis de deltagende personer vælger at flytte til en<br />
uddannelsesby, må det ses som et led i samfunds-<br />
udviklingen generelt. Målet er, at så mange perso-<br />
ner som muligt får de bedst mulige redskaber til<br />
at træffe et velfunderet valg omkring deres frem-<br />
tid. Vælger en deltager at blive boende i bygden<br />
efter endt forløb, kan man håbe, at projektet har<br />
bidraget til, at den enkelte bevidst vælger at blive<br />
boende og ikke blot bliver boende i kraft af mang-<br />
lende valgmuligheder. En forventelig afledt effekt<br />
kan blive, at børn flytter til en uddannelsesby sam-<br />
men med deres forældre, hvilket kan højne disse<br />
børns valgmuligheder i forhold til uddannelse og<br />
erhvervsmuligheder. Endnu en afledt effekt for-<br />
ventes at være en holdningsændring til uddannelse,<br />
således at flere bliver opfordret til at tage en uddan-<br />
nelse, også selvom det betyder, at man må flytte fra<br />
sin bygd.<br />
VILLUM FONDEN<br />
113<br />
SOCIALE OPGAVER
Røde Kors<br />
hjælper unge<br />
i Bulgarien<br />
<strong>AF</strong> ANITTA UNDERLIN<br />
Anitta Underlin (f. 1955) blev i juni 2007 leder af Euro-<br />
pazonen under Det Internationale Røde Kors Forbund<br />
(IFRC), der er en sammenslutning af Røde Kors og Røde<br />
Halvmåne – med hovedkontor i Budapest, Ungarn. Hun<br />
har ansvaret for IFRC’s humanitære aktiviteter i 53 lande<br />
over hele regionen. I de 17 år, hun har arbejdet for Dansk<br />
Røde Kors og IFRC, har hun været udsendt til Albanien,<br />
Sudan, Uganda, Kenya, Indien og Nepal.<br />
Bulgarien har Europas næsthøjeste antal anbragte<br />
børn. I september 2010 bevilgede VILLUM FONDEN<br />
1.190.529 euro til et fælles projektforslag fra Bulgarsk<br />
Røde Kors (BRC) og IFRC: ”Social Programme for<br />
Providing Services and Support to Children and Young<br />
People Leaving Social Care Institutions” – dvs. det so-<br />
ciale program for unge, der forlader sociale instituti-<br />
oner. Med dette projekt forsøger BRC at gøre noget<br />
ved problemet med det store antal sociale institutioner<br />
for børn i Bulgarien gennem etablering af moderne<br />
familie lignende opholdssteder, hvor der skabes egnede<br />
forhold for udsatte børn og unges udvikling og triv-<br />
sel. Et af de vigtigste resultater af projektet var åbnin-<br />
gen den 24. januar 2012 af ”Det beskyttede hjem” for<br />
unge, der forlader en social institution.<br />
Da jeg i januar i år deltog i indvielsen af Bulgarsk Røde Kors’ beskyttede<br />
hjem for unge, der forlader sociale institutioner, i Lozen nær Sofia, forsøg-<br />
te jeg i min tale at give udtryk for, at der ikke bare var tale om indvielsen af<br />
et vidunderligt sted, men om en drøm, der gik i opfyldelse, og et løfte om<br />
en bedre fremtid for de unge, der kommer til at gå igennem stedets døre.<br />
Det beskyttede hjem ligger som en lille, fredelig oase i den smukke fyrre-<br />
skov ved foden af Lozen bjerget, og det repræsenterer et af de to vigtigste<br />
elementer i BRC/IFRC’s fælles sociale program for unge, der forlader<br />
sociale institutioner.<br />
Projektet er et forsøg på at imødegå problemet med det bekymrende høje<br />
antal børn og unge, der bor på statslige sociale institutioner i Bulgarien<br />
(det næsthøjeste antal i Europa). Projektet er rettet mod at finde skræd-<br />
dersyede løsninger baseret på landets sociale og kulturelle forhold. For-<br />
målet er at fremme de unges sociale integration og gøre dem i stand til at<br />
skabe sig en selvstændig voksentilværelse i deres lokalområde.<br />
Jeg ved, at det beskyttede hjem siden indvielsen har haft sine første seks<br />
unge beboere, der har forladt sociale institutioner i Bulgarien, og som<br />
Bulgarsk Røde Kors – i en periode på mellem tre måneder og et år – for-<br />
søger at give de nødvendige faglige og sociale kompetencer til at skabe<br />
sig en selvstændig tilværelse. Et hold af fagpersoner – en leder, en psyko-<br />
log og en socialrådgiver – støtter dagligt de unge i deres forberedelser til<br />
universitetseksamener og deltagelse i uddannelseskurser samt i Bulgarsk<br />
Ungdommens Røde Kors’ uddannelse og aktiviteter.<br />
Ved den traditionelle nationale<br />
konkurrence for First<br />
Aid School Teams åbnede<br />
Bulgarsk Ungdommens Røde<br />
Kors en FTFA-post. FTFA står<br />
for Fairytales as First Aid<br />
(eventyr som førstehjælp). På<br />
denne post begyndte de yngste<br />
Røde Kors frivillige at tegne<br />
drømmehuse som gaver til<br />
børn, hvis forældre har det<br />
så svært, at de ikke kan læse<br />
børnenes yndlingsgodnathistorier<br />
for dem. Foto: Nataliya<br />
Zlatarska, Bulgarsk Røde Kors<br />
114 RØDE KORS HJÆLPER UNGE I BULGARIEN VILLUM FONDEN 115<br />
SOCIALE OPGAVER
Under den første landsdækkende kampagne for familiepleje<br />
havde frivillige fra Bulgarsk Ungdommens Røde<br />
Kors (BRCY) travlt med at finde farver, former, ord og<br />
bevægelser, så de kunne nå ud til potentielle plejeforældre.<br />
På dette billede ses resultatet af en kunstworkshop,<br />
der blev afholdt for plejebørn samtidig med et<br />
diskussionsforum, hvor deres plejeforældre deltog for<br />
at diskutere ’plejefamilierelaterede’ emner. Foto: Bulgarsk<br />
Røde Kors<br />
BRC Representative Team for FACE er gæster i det<br />
”Farvestrålende hus”. Foto: Nataliya Zlatarska, Bulgarsk<br />
Røde Kors<br />
Familiepleje<br />
Projektets andet vigtige element er specifikt ret-<br />
tet mod familiepleje. Gennem etablering af et<br />
rådgivningscenter for familiepleje i Sofia kører fri-<br />
villige og medarbejdere fra Bulgarsk Røde Kors<br />
landsdækkende kampagner for familiepleje med<br />
henblik på at skabe opmærksomhed om nødven-<br />
digheden af at ændre holdning til dette system til<br />
beskyttelse af børn og også ændre de underlig-<br />
gende sociale og samfundsmæssige problemer,<br />
som mange unge i Bulgarien står overfor.<br />
Ifølge Vania Nedialkova, konsulent for Bulgarsk<br />
Røde Kors’ rådgivningscenter for familiepleje,<br />
udgør familieplejeelementet i projektet en stor<br />
udfordring i Bulgarien, hvor det stadig ses som et<br />
lovende, nyt fænomen.<br />
Familiepleje blev opfundet i lande med en helt<br />
anden kulturel baggrund, men introduceres nu i<br />
andre lande, herunder Bulgarien.<br />
Jeg kommer fra Danmark og er bevidst om de ud-<br />
fordringer, som kulturelle forskelle kan give, når<br />
man skal tilpasse god praksis til et andet miljø. I<br />
lande, hvor der er en stærk familiebaseret opdra-<br />
gelsestradition, kan det kræve en stor indsats at<br />
få familier til at åbne deres hjerter og tage imod<br />
børn, der har brug for at komme i pleje.<br />
Her spiller Bulgarsk Røde Kors en vigtig rolle,<br />
når det drejer sig om at give børn, der forlader<br />
sociale institutioner, de bedste muligheder for nu-<br />
tiden og fremtiden og fremme deres sociale inte-<br />
gration. En gang om året mobiliseres frivillige fra<br />
Røde Kors over hele landet for at hjælpe lokale<br />
formidlere af familiepleje med at køre kampagner<br />
rettet mod potentielle plejefamilier. For at klæde<br />
de frivillige på til opgaven kører Bulgarsk Røde<br />
Kors hvert år to landsdækkende og efterfølgende<br />
regionale undervisningsforløb for frivillige og eks-<br />
perter fra Ungdommens Røde Kors.<br />
Fra venstre mod højre: Anna Rizova, BRC’s koordinator for det sociale program for børn og unge, Svetoslav (24), Ivelina<br />
Mihajlova, leder af det beskyttede hjem, Misho (21), Vania Nedialkova, konsulent for rådgivningscentret for familie pleje,<br />
Marian (22) og Bilian (18). Foto: Giovanni Zambello, IFRC<br />
For effektivt at kunne imødekomme de udsatte<br />
unges behov er det nødvendigt at etablere en ef-<br />
fektiv række familiebaserede ydelser i lokalområ-<br />
det. Og for at gøre det og for at holde systemet i<br />
gang og i vækst er vi nødt til at skabe en landsby<br />
med omsorgsfulde personer, der forstår værdien<br />
af social integration af udsatte unge, og som er<br />
villige til at være med til at støtte deres overgang<br />
til en selvstændig voksentilværelse.<br />
Unge frivillige<br />
Unge frivillige er rygraden i denne proces. Takket<br />
være de konkrete psykosociale undervisningsfor-<br />
løb, som de deltager i, lærer frivillige fra Bulgarsk<br />
Ungdommens Røde Kors, der er involveret i pro-<br />
jektet – de fleste af dem er over 16 år – hvordan<br />
de skal behandle børn, der er vokset op på sociale<br />
institutioner, fx ved at støtte dem i deres studier<br />
med privatundervisning. På den måde bidrager de<br />
til, at børnene vokser som individer og udnytter<br />
deres muligheder bedst muligt.<br />
Svetoslav, 24, som er en af de seks unge, der i<br />
øjeblikket bor på Bulgarsk Røde Kors’ beskyttede<br />
hjem, sagde engang – ifølge Anna Rizova, koor-<br />
dinator for det sociale program for børn og unge<br />
i Bulgarsk Røde Kors – at selvom det er svært at<br />
tænke på fremtiden, så vil han gerne være social-<br />
rådgiver, når han er færdig med studierne.<br />
Det er tit svært for Røde Kors/Røde Halvmåne at<br />
måle virkningen af deres projekter og aktiviteter i<br />
lokalområderne, da der ikke altid findes kvantita-<br />
tive data og objektive målesystemer. Men i dette<br />
tilfælde er de få ord fra Svetoslav tilstrækkeligt til<br />
at opsummere den positive effekt af den daglige<br />
interaktion mellem Røde Kors/Røde Halvmåne<br />
og de mennesker, de arbejder for og med. Det<br />
vidner om evnerne hos de frivillige og medar-<br />
bejderne til ikke bare at hjælpe sårbare menne-<br />
sker, men at hjælpe dem til at tage kontrol over<br />
deres eget liv og give dem motivationen og vil-<br />
jen til at støtte andre, der står over for lignende<br />
udfordring er.<br />
116 RØDE KORS HJÆLPER UNGE I BULGARIEN VILLUM FONDEN 117<br />
SOCIALE OPGAVER
Deældste<br />
kristne<br />
begravelser<br />
i Danmark?<br />
<strong>AF</strong> TAGE ROSENSTAND<br />
Tage Rosenstand (f. 1946), pensioneret<br />
viceskoleinspektør. Menighedsrådsmed-<br />
lem ved Ribe Domkirke siden 1988, for-<br />
mand fra 1996.<br />
I 2010 bevilgede VELUX FONDEN<br />
3.400.000 kr. til en fortsat arkæolo-<br />
gisk udgravning af en brandtomt syd<br />
for Ribe Domkirke. Formålet var at<br />
opnå forøget viden om miljøet omkring Ans-<br />
gars kirke i Ribe med fund af unik karakter,<br />
og at få afdækket de bygningsmæssige forhold,<br />
som var knyttet til domkirken i en brydnings-<br />
tid i det danske riges opkomst. Desuden skulle<br />
udgravningen give arkæologerne mulighed for<br />
at finde spor fra vikingetiden og den gryende<br />
kristne mission og undersøge, hvornår de æld-<br />
ste kristne blev gravlagt i Ribe. Projektet gav<br />
endvidere mulighed for, i samarbejde med rets-<br />
medicinere og antropologer ved danske univer-<br />
siteter samt internationale eksperter, at forfine<br />
og udvikle udgravningsteknik og prøvetagning<br />
for at sikre skeletmaterialets forskningsværdi<br />
og dermed komme tættere på de mennesker,<br />
som udgjorde den første kristne menighed.<br />
Ved alle udgravninger i nærheden af og inden-<br />
for i Ribe Domkirke har de involverede arkæo-<br />
loger sikkert haft en drøm om at finde spor efter<br />
Ansgars kirke – den første i Danmark. Med den<br />
igangværende, dybe udgravning på brandtomten<br />
Torvet 13 og de mere overfladiske udgravninger i<br />
forbindelse med omlægningen af Domkirkeplad-<br />
sen har chancen nok aldrig været større.<br />
Brand fører til fund<br />
I 2000 nedbrændte Torvet 13, ejet af Ribe Dom-<br />
sogn. Bygningen var så skadet, at den blev dømt<br />
til nedrivning. Ejendommen var nogle år forinden<br />
købt med henblik på at gøre plads til en ny byg-<br />
ning til kirkelige formål.<br />
I 2009-2010 blev der fortaget en prøveudgrav-<br />
ning på ca. 1/3 af arealet (ca. 130 m 2 ). Ved ud-<br />
gravningen blev der afdækket betydelige fund fra<br />
forskellige tidsperioder: kristne begravelser fra<br />
vikingetiden, rester af træbygninger fra omkring<br />
1070 og en mere end to meter høj teglstensruin<br />
fra 1100-årene. Jorden rummede desuden tusind-<br />
vis af interessante løsfund i form af flere seglstam-<br />
per, mønter, signeter, mosaikperler, fibler, spille-<br />
brikker, terninger, keramik og andet.<br />
Et mandsskelet, som ved C14datering<br />
viste sig at stamme<br />
fra 780-893 e.Kr. Foto: Sydvestjyske<br />
Museer<br />
118 DE ÆLDSTE KRISTNE BEGRAVELSER I DANMARK? VELUX FONDEN 119<br />
KULTUR
Udgravningsfeltet ved Ribe Domkirke. Foto:<br />
Sydvestjyske Museer<br />
Murrest med niche. Foto: Sydvestjyske Museer<br />
Under Ribe Bys 1300-års jubilæum i 2010 blev udgrav-<br />
ningsfeltet fyldt op med sand, mens man forsøgte at skaffe<br />
penge til en fortsat udgravning.<br />
Arbejdet kunne fortsættes<br />
Med VELUX FONDENs bidrag, suppleret med kirkelige<br />
ligningsmidler og Kulturstyrelsens tilskud, fortsatte ud-<br />
gravningerne i foråret 2011. Kort efter genstarten blev<br />
der i soklen til den nedbrændte bygning, som før 1880<br />
havde været bomuldspinderi, fundet et fragment af en ru-<br />
nesten – antagelig fra anden halvdel af 900-årene. Frag-<br />
mentet var upåagtet blevet brugt som fyld i soklen, da<br />
man opførte fabrikken. Fundet af runestenen, som er den<br />
første i Sydvestjylland, gav genlyd i hele landet, og runo-<br />
loger fik opgaven med at tolke den resterende tekst. Det<br />
er ikke nemt, men der har antageligt stået noget, som kan<br />
tydes som: ”sjæl og fuldtro”. Begge ord kan tyde på en<br />
kristen gravsten.<br />
I 2011 blev der gravet nedad, lag for lag, i de nogle steder<br />
op til 4,5 meter dybe kulturlag – og nu også i arealet ind<br />
mod Domkirken. Her blev fundet et væld af begravelser<br />
dækkende perioden fra vikingetiden og frem til kirkegår-<br />
dens nedlæggelse i 1805. De tidligste grave daterer sig<br />
helt tilbage til 800-årene. Det tyder på, at de er en direkte<br />
konsekvens af missionæren Ansgars virke i Ribe kort efter<br />
år 850. Der må være tale om nogle af de første kristne<br />
danskere. Mange af de lidt yngre begravelser fra middel-<br />
alderen er velbevarede pga. de ideelle, fugtige jordbunds-<br />
forhold og vil derfor have stor forskningsmæssig værdi.<br />
De fleste af kisterne er af træ, mens enkelte er muret op af<br />
munkesten.<br />
Fem faser<br />
Udgravningen har vist, at området gennem århundreder-<br />
ne har lagt areal til forskellige formål, opdelt i fem faser:<br />
Først har det været gravplads for kristne i tilknytning til<br />
kirken fra omkring 800-tallets slutning og til omkring<br />
1050. At der er tale om kristne begravelser, fremgår af de<br />
øst-vest-orienterede grave og af, at der med en enkelt undtagelse ikke er<br />
gravgods. De ældste grave var placeret under den oprindelige overflade<br />
– under kulturlagene. Kirkegårdens areal mindskedes i takt med, at der i<br />
byen og området blev opført andre kirker med egne kirkegårde. Arealet<br />
blev så overtaget af folk i den fremvoksende by. Fra de opførte stavbyg-<br />
gede byhuse har bevarede stave kunnet dendrologisk fastsættes til 1077.<br />
I 1145 stifter biskop Helias domkapitlet ved Ribe Domkirke – domkapit-<br />
lets præster og kanniker skulle være stiftets administratorer og blev organi-<br />
seret i et kloster. Dette kloster er ikke tidligere blevet lokaliseret, men med<br />
fundet af den velbevarede teglstensbygning er det formodentlig klarlagt,<br />
at det har været beliggende i det udgravede felt. Fundet af den 7 x 10 m<br />
store bygning vakte en del opsigt, da der ikke er fundet meget andet med<br />
de stentyper i Danmark, hvilket tyder på, at der er tale om noget af det<br />
ældste teglstensbyggeri i landet.<br />
Mellem 1214 og 1230 bliver kannikeklosteret opløst af biskop Tuvo, og<br />
kannikerne flytter ud af fællesskabet og opfører deres egne gårde. Noget af<br />
kældermuren bliver derefter brugt som kirkegårdsmur, og en anden del af<br />
kælderen indgår i en af de opførte kannikegårde.<br />
I 1400-årene opføres en processionsomgang med forbindelse til to ind-<br />
gange på domkirkens sydside. Murresten fra klosteret bliver genanvendt<br />
som fundament for processionsomgangens sydvæg. I denne processions-<br />
omgangs gulv bliver det praksis, at de mere velstillede lader sig begrave.<br />
Gennem de næste 3-400 år bliver her gravlagt et utal af personer (flere<br />
hundrede) – de yngste nogenlunde daterede er fra 1700-tallets begyndel-<br />
se. I 1805 ophører området omkring Domkirken med at være kirkegård.<br />
I nogle fyldlag øst for feltet fandt man et mandshoved, udhugget i granit –<br />
antageligt et kongehoved, som har været en del af en indvendig bygnings-<br />
del i den første stenkirke fra begyndelsen af 1100-årene. En teori går på,<br />
at det skulle være hovedet af kong Niels (1104-1134). Der er endvidere<br />
fundet en sokkel til en døbefont i granit samt baser og kapitæler i belgisk<br />
kalksten samme sted – hvilket giver et fingerpeg om, at den første sten-<br />
kirke har været en rigt udstyret treskibet kirke, en såkaldt basilika.<br />
De arkæologiske undersøgelser, som er foretaget af arkæologer fra Syd-<br />
vestjyske Museer, blev afsluttet i sommeren 2012 og bragte ikke rester af<br />
selve Ansgars kirke for dagen. Men undersøgelserne har givet meget sikre<br />
beviser på, at den har været placeret i dette område – antagelig under den<br />
nuværende domkirke.<br />
Det vakte stor opsigt, da en<br />
del af en runesten helt overraskende<br />
dukkede op under<br />
udgravningerne. Foto: Jyske<br />
Vestkysten<br />
120 DE ÆLDSTE KRISTNE BEGRAVELSER I DANMARK? VELUX FONDEN 121<br />
KULTUR
Nye rammer<br />
i Den Frie<br />
Udstillingsbygning<br />
<strong>AF</strong> MALENE NATASCHA RATCLIFFE<br />
Malene Natascha Ratcliffe (f. 1976), cand.<br />
mag. i kunsthistorie 2008 fra Københavns<br />
Universitet. Siden 2009 udviklingsleder i<br />
Den Frie Udstillingsbygning i København.<br />
VELUX FONDEN har i 2009 bevilget 2.000.000 kr. til opgrade-<br />
ring af de fysiske rammer i Den Frie Udstillingsbygning i form af ny<br />
belysning i alle seks udstillingsrum, mørklægning i to sale samt for-<br />
bedring af indeklima og sikkerhed. Huset fremstår som følge af disse<br />
ændringer mere tidssvarende, fleksibelt og praktisk end før, men også<br />
mindst lige så tæt på arkitekten J.F. Willumsens æstetiske vision om<br />
huset, da han tegnede det for over 100 år siden. Projektet har forbed-<br />
ret mulighederne for det, der er det helt centrale i udstillingsbygnin-<br />
gens virke: at være ramme om mødet med samtidskunsten<br />
De fleste har nok set den ud af bilruden eller på vej ud fra Østerport Sta-<br />
tion, den gyldne pegasus med yndlingen på ryggen, der kommer flyvende<br />
over indgangen til Den Frie Udstillingsbygning. Den fortæller den forbi-<br />
passerende, at her er et hus dedikeret til kunsten, tegnet som et tempel for<br />
de skønne kunster, hvor kunstnerne ikke er bundet af institutionelle bånd,<br />
men er herrer i eget hus.<br />
Bygningen blev tegnet af billedkunstneren J.F. Willumsen i 1898 som<br />
hjem for kunstnersammenslutningen Den Frie Udstilling og blev i 1913-<br />
14 flyttet til sin nuværende placering på Oslo Plads.<br />
Som et af ganske få huse herhjemme er Den Frie Udstillingsbygning altså<br />
tegnet med det formål at udstille ny kunst. Husets hele udformning og<br />
æstetik tager udgangspunkt i, hvad der er optimalt for kunstoplevelsen.<br />
Resultatet er et smukt hus med rum, der på en gang er bemærkelsesvær-<br />
dige i sig selv og samtidig tillader meget forskellige kunstværker at komme<br />
til deres ret. Et arkitektonisk værk, der er både selvbevidst og generøst.<br />
Opgradering<br />
Den Frie Udstillingsbygning er i disse år i gang med en omfattende op-<br />
graderingsproces. Dels skal indholdssiden i form af formidling, udstillings-<br />
strategi og profil udadtil styrkes, dels skal selve bygningsmassen forbedres<br />
og bringes i overensstemmelse med, hvad huset har fortjent i kraft af sin<br />
unikke historie og arkitektur. Bygningen blev i 1986 fredet pga. sin ar-<br />
kitektur- og kulturhistoriske betydning, og dette sætter naturligvis – og<br />
heldigvis – grænser for, hvordan og hvor meget huset kan ændres.<br />
Den Frie Udstillingsbygning er som nævnt bygget specifikt til at kunne<br />
vise ny kunst. Det allervigtigste i husets virke er derfor, at kunsten kan<br />
opleves under så gode forhold som muligt. Med hjælp fra VELUX FON-<br />
DEN blev det i 2011 muligt at forbedre lyset i udstillingsrummene i form<br />
122 NYE RAMMER I DEN FRIE UDSTILLINGSBYGNING VELUX FONDEN 123<br />
KULTUR
Loftet i en af Den Frie Udstillingsbygnings sale med Marianne Tuxens specialfremstillede, diskrete, men smukke lysarmaturer.<br />
Foto: Jens Lindhe<br />
af nyproducerede lysarmaturer og mørklægnings-<br />
gardiner i de to midterrum samt forbedring af sik-<br />
kerheden og indeklimaet i bygningen.<br />
Mange, der har genset bygningen siden disse æn-<br />
dringer er gennemført i 2011, har måske slet ikke<br />
lagt mærke til forandringerne, hvilket slet ikke er<br />
så dårligt. De eneste vinduer i bygningen er oven-<br />
lysvinduer, hvilket giver et fremragende lysindfald<br />
i en del af døgnet og året. Men på dage uden sol-<br />
lys er kunstoplevelsen helt afhængig af godt kun-<br />
stigt lys.<br />
Forbedret belysning<br />
Før den nye belysning blev installeret, var Den<br />
Frie Udstillingsbygning gennem mere end 50<br />
år blevet oplyst af en række glaskugler, der hang<br />
ned fra loftet. Disse var ikke særligt fleksible i en<br />
udstillingsmæssig henseende og fungerede langt<br />
fra altid godt med de udstillede værker. Den nye<br />
belysning med armaturer af lysdesigner Marianne<br />
Tuxen, produceret hos firmaet Spikerman, samt<br />
spotskinner føjer sig ikke blot elegant og diskret<br />
ind i den eksisterende arkitektur, men sikrer også<br />
en stor fleksibilitet i forhold til udstillingerne. Nu<br />
er det muligt at sætte lys på enkelte værker, og det<br />
er let at indstille lysstyrken efter, hvor meget lys<br />
der falder ind gennem ovenlysvinduerne.<br />
Alle rum har nu den samme lysstyrke og ikke<br />
mindst den samme farve lys, hvilket har været sær-<br />
deles udfordrende, da hvert rum har krævet hver<br />
sin unikke løsning, grundet rummenes forskellige<br />
udformning. Marianne Tuxen har løst en meget<br />
kompliceret opgave på optimal vis med skyldig<br />
hensyntagen til både æstetik og funktion.<br />
Mørklægning<br />
Mørklægningsgardinerne tjener flere formål: Det<br />
er nu blevet muligt både at udstille lysfølsomme<br />
genstande som fx papirværker, som det før har<br />
været problematisk eller direkte umuligt at få lov<br />
at låne af bevaringsmæssige grunde. Det er også<br />
blevet muligt at vise moderne medier som video-<br />
kunst, der opleves meget bedre i mørklagte rum.<br />
Derudover er det en stor fordel at kunne dæmpe<br />
Lyd- og lysværket Condemned Bulbs af den canadiske kunstnergruppe Artificiel er et eksempel på et værk, der kræver<br />
god mørklægning for at fungere optimalt. Foto: Den Frie Udstillingsbygning<br />
lyset til seminarer og foredrag, hvor der skal vises<br />
fx power point-præsentationer.<br />
Forbedret indeklima og sikkerhed<br />
Det er, som ejere af ældre sommerhuse sikkert kan<br />
nikke genkendende til, ikke let at forbedre inde-<br />
klimaet i et gammelt træhus, hvor årets gang og<br />
temperatursvingninger uvægerligt vil kunne mær-<br />
kes tydeligt indenfor. Men efter at have fået huset<br />
termisk fotograferet inde og ude er det lykkedes<br />
at forbedre indeklimaet betydeligt vha. tætningsli-<br />
ster og isolering de mest udsatte steder.<br />
Sidst men ikke mindst er husets alarm- og sikker-<br />
hedssystem blevet opgraderet. Det er ikke blot<br />
en ekstra tryghed for ansatte og udstillere, men<br />
har også en betydning i forhold til mulighederne<br />
for at låne mere værdifulde værker. Som kunsthal<br />
råder Den Frie Udstillingsbygning ikke over sin<br />
egen samling, og der er derfor ikke i årenes løb<br />
blevet investeret for alvor i alarmer og låsesyste-<br />
mer. Men med en mere ambitiøs udstillingsstra-<br />
tegi er det blevet nødvendigt at kunne tilbyde et<br />
tidssvarende sikkerhedsniveau.<br />
Arv og fornyelse<br />
Det er en balancegang at skulle føre et hus som<br />
Den Frie Udstillingsbygning up to date. På den<br />
ene side er det helt nødvendigt at opgradere hu-<br />
sets faciliteter til et tidssvarende niveau, så udstil-<br />
lingsbygningen også de næste mange årtier kan<br />
være et attraktivt sted at udstille og opleve sam-<br />
tidskunsten. På den anden side ligger der en stor<br />
forpligtelse på den historie og arv, vi har overtaget<br />
som forvaltere af en unik og fredet bygning.<br />
Willumsen tegnede huset til kunsten, og rammer-<br />
ne om kunstnernes værker skal være så optimale<br />
som muligt, men uden at dette går ud over husets<br />
æstetik og atmosfære – nå ja, dets sjæl. Man be-<br />
høver ikke at lægge mærke til eksempelvis belys-<br />
ningen, når man bevæger sig rundt i de smukke<br />
sale – det er jo kunsten, man er kommet for – men<br />
det skader ikke, at man rent faktisk kan se det, der<br />
hænger på væggen og står på gulvet ordentligt.<br />
124 NYE RAMMER I DEN FRIE UDSTILLINGSBYGNING VELUX FONDEN<br />
125<br />
KULTUR
Biomasse<br />
og bæredygtig udvikling<br />
<strong>AF</strong> KIRSTEN HALSNÆS<br />
Kirsten Halsnæs (f. 1956), cand.polit., ph.d., leder<br />
af Klima DTU. Mere end 20 års erfaring inden for<br />
forskning i klimaøkonomi og bæredygtig udvikling.<br />
Ledende forfatter i FN’s internationale ekspert-<br />
panel IPCC og forfatter til en lang række interna-<br />
tionale artikler og bøger om udvikling og klima.<br />
Aktiv deltager i klimadebatter i danske medier og<br />
ved faglige møder.<br />
I 2011 bevilgede VELUX FONDEN<br />
3.727.520 kr. til projektet ”Konsekvenser af<br />
omfattende bioenergiproduktion i Danmark<br />
for biodiversitet, skov og landbrug set i lyset<br />
af bæredygtig udvikling”. Projektet er et sam-<br />
arbejde mellem Danmarks Tekniske Universi-<br />
tet (DTU), Københavns Universitet (KU) og<br />
Aarhus Universitet (AU). Det ledes af Klima<br />
DTU ved programleder Kirsten Halsnæs, se-<br />
niorforsker Per Nielsen og forskningsassistent<br />
Sarah Ben Amer i partnerskab med professor<br />
Karsten Raulund-Rasmussen og lektor Inge<br />
Stupak Møller fra Skov & Landskab (KU)<br />
samt professor John R. Porter og lektor Chri-<br />
stian Bugge Henriksen fra Institut for Agro-<br />
økologi (KU) og professor Jørgen E. Olesen,<br />
seniorforsker Uffe Jørgensen og seniorfor-<br />
sker Johannes Ravn Jørgensen fra Institut for<br />
Agroøkologi (AU). Projektet har desuden til-<br />
knyttet to ph.d.-studerende, Liva Vejlgaard og<br />
Alejandro Rafael Ceballos Garcia.<br />
Hvilke konsekvenser har det for bæredygtig ud-<br />
vikling, at Danmark satser på en omfattende bio-<br />
masseproduktion som led i Klimakomissionens og<br />
regeringens målsætning om, at Danmark i 2050<br />
skal basere sin energiforsyning på 100 % vedva-<br />
rende energi? Det vil projektet forsøge at opgøre.<br />
En af projektets hovedhypoteser er, at omfattende<br />
biomasseproduktion i Danmark kan udgøre en ri-<br />
siko for, at andre værdier, som er knyttet til bære-<br />
dygtig udvikling, påvirkes negativt. Det kan være<br />
i henseende til biodiversitet, fødevareproduktion,<br />
skov, økonomisk udvikling af lokalsamfund, vand-<br />
miljøforhold og andet, som der må tages højde<br />
for i planlægningen på tværs af energi, skov og<br />
landbrug.<br />
Projektet udvikler scenarier og kvantitative mål<br />
for potentielle konflikter og mulige synergier<br />
mellem bæredygtig udvikling og høj biomasse-<br />
produktion som basis for at foreslå tværsektoriel<br />
koordinering.<br />
Biomassen er attraktiv<br />
Biomassen vil utvivlsomt spille en stor rolle i<br />
energiforsyningssikkerhed og klimascenarier i<br />
Danmark såvel som internationalt. Biomasse har<br />
gode egenskaber som energikilde. Den reducerer<br />
drivhusgasudslip, er en relativt billig vedvarende<br />
energi kilde, kan være stabiliserende i et energisy-<br />
stem med stor andel af fluk tuerende energi som<br />
vind og kan også i bedste fald generere positive<br />
sideeffekter på beskæftigelse, indkomster, biodi-<br />
versitet og lokalt miljø.<br />
Men de positive sidegevinster kan man ikke tage<br />
for givet. Høj biomasseefterspørgsel betyder høje<br />
priser, og der bør gøres en indsats for, at løsning på<br />
energisektorens drivhusgasudslip ikke blot skaber<br />
nye problemer i skov- og landbrugssektoren.<br />
Projektet vil derfor udarbejde scenarier for land-<br />
brug og skov for at undersøge, hvordan forskel-<br />
lige fremtidige afgrøder, som giver et bidrag til<br />
biomasseproduktion, vil påvirke vigtige aspekter<br />
Majs er en højtydende enårig afgrøde, der anvendes til bioenergi, men som har et højt niveau af drivhusgasemissioner<br />
og risiko for kvælstofudvaskning. Derimod har flerårige græsmarker en lang vækstperiode, hvor kulstof bindes i jorden,<br />
og risikoen for kvælstofudvaskning og drivhusgasemissioner reduceres. Foto: Johannes Ravn Jørgensen<br />
126 BIOMASSE OG BÆREDYGTIG UDVIKLING VELUX FONDEN 127<br />
MILJØ OG BÆREDYGTIGHED
Popler har stor produktion af<br />
træ, der kan bruges til energi<br />
og binder meget kulstof, men<br />
har færre levesteder for forskellige<br />
organismer end urørt<br />
skov. Foto: Anders Tærø Nielsen.<br />
af bæredygtig udvikling. Projektet udvikler et data- og modelsystem, som<br />
kan bruges til samlede scenarier for dansk biomasseproduktion og til vur-<br />
dering af alternative afgrøder.<br />
Eksempler<br />
Problemstillingen kan illustreres ved et par eksempler fra projektet. Majs<br />
er en af de afgrøder, der allerede i dag dyrkes som energiafgrøde i Dan-<br />
mark og ofte nævnes som en væsentlig energiafgrøde i fremtiden. Majs er<br />
en højtydende afgrøde, som i gennemsnit giver et udbytte på ca. 12 tons<br />
tørstof pr. hektar.<br />
Imidlertid har majs, ud over en langsom vækst i foråret, et stort kvælstof-<br />
behov. Det medfører et højt niveau af drivhusgasemissioner og øget risiko<br />
for kvælstofudvaskning. Det er muligt, at flerårige græsmarker kan være en<br />
bedre løsning. De medfører en lavere kvælstofudvaskning, men leverer den<br />
samme produktion af bioenergi som majs. Flerårige græsmarker har en læn-<br />
gere vækstperiode og binder mere kulstof i jorden, samtidig med at emissio-<br />
nen af andre drivhusgasser reduceres, og kvælstofudvaskningen mindskes.<br />
Inden for skovgærdet analyserer projektet mulighederne for at skabe høj-<br />
produktive biomasseleverandører (’energiskove’) og mulighederne for at<br />
øge produktionen i det nuværende multifunktionelle skovbrug, hvor der<br />
satses på træbaserede produkter, biodiversitet, grundvand og friluftsliv på<br />
samme tid. De to muligheder sammenlignes med den urørte skov, som<br />
rummer meget store kulstoflagre og biodiversitet, men som ikke leverer<br />
biomasse til energisektoren overhovedet.<br />
En oplagt mulighed for at øge biomasseproduktionen til energi i vores<br />
nuværende skovmodel ligger i kulturfasen, dvs. fra plantning efter ren-<br />
afdrift eller stormfald til det tidspunkt, hvor planterne er blevet til træer<br />
med sluttede kroner. I kulturfasen er produktiviteten betydelig mindre<br />
end i den sluttede skov. Den varer skønsmæssigt fra 10 til 30 år afhængig<br />
af træart. Ved at forøge plantetallet, benytte hurtigvoksende forkulturer<br />
eller indplante såkaldte ammetræer kan produktiviteten i denne fase øges<br />
meget, uden at det går nævneværdigt ud over de andre services.<br />
Metode<br />
Vores metode er at analysere forskellige biomasseafgrøder kvantitativt som<br />
baggrund for en samlet afvejning af økonomi, miljø og sociale aspekter<br />
af bæredygtig udvikling. Helt konkret vil der være analyser af, hvordan<br />
afgrøderne lever op til omkostningseffektivitet, indkomstskabelse, føde-<br />
vareproduktion, biodiversitet, kvælstof- og fosforudledninger, forbrug af<br />
pesticider, drivhusgasudledning og kulstoflagring i jorden.<br />
På den måde skabes der overblik over, hvordan biomasse kan produceres<br />
bæredygtigt i Danmark, og hvilke typer afgrøder og produktionsstrate-<br />
gier der bedst tilgodeser de opstillede målsætninger. Der vil blive skabt et<br />
omfattende datasystem, som sammenstiller en masse institutionel ekspert-<br />
viden i et helt nyt scenarieopsæt, som kan anvendes til at vurdere, hvilke<br />
reguleringer og virkemidler der med fordel kunne etableres på tværs af<br />
energisektoren, skov og landbrug.<br />
Projektet foregår i dialog med tænketanken CONCITO, som inddrager<br />
stakeholders inden for energisektoren, landbrug, skov, naturfredning og<br />
andre sektorer.<br />
Urørt skov har et stort lager af<br />
kulstof og en stor biodiversitet,<br />
men binder ikke så meget<br />
kulstof. Foto: Lars Vesterdal<br />
128 BIOMASSE OG BÆREDYGTIG UDVIKLING VELUX FONDEN 129<br />
MILJØ OG BÆREDYGTIGHED
Fastlæggelse af<br />
kursen for EU’s<br />
fremtidige miljøpolitik<br />
<strong>AF</strong> AXEL VOLKERY<br />
Axel Volkery (f. 1974) er leder af Miljøforvaltningsprogrammet ved<br />
Institut for Europæisk Miljøpolitik (IEEP) med hovedkontor i Bru-<br />
xelles. Han har tidligere arbejdet for Det Europæiske Miljøagentur,<br />
det tyske Rådgivende Udvalg for Miljø og Forskningscenter for<br />
Miljøpolitik i Berlin. Han har erfaring fra en række miljøpo-<br />
litiske områder og stor ekspertise i evaluering af politikker,<br />
integreret miljøvurdering og scenarie-analyse på europæ-<br />
isk og nationalt niveau.<br />
I 2011 bevilgede VILLUM FONDEN 1.211.793<br />
kr. til forskningsprojektet “Charting Europe’s<br />
environmental policy future – an exploratory<br />
and participative analysis”. Projektets formål er<br />
at fremme debatten om den strategiske udvikling<br />
af europæisk miljøpolitik. Hensigten er at give selv-<br />
stændigt input til løbende diskussioner om de frem-<br />
tidige rammer for europæisk miljøpolitik under det 7.<br />
miljøhandlingsprogram (7. MHP) ved at undersøge behov,<br />
prioriteter og leveringsmekanismer for dette program. Ana-<br />
lysen udmøntes i en række forskningspublikationer og en<br />
målrettet proces til politisk dialog, der vil kulminere i andet<br />
halvår af 2012 med en endelig sammenfattende rapport, en<br />
konference på højt niveau og målrettede publikationer til po-<br />
litikere og akademikere.<br />
Europæisk miljøpolitik står ved en afgørende skillevej. Trods frem-<br />
gang inden for en række områder giver Europas miljø stadig an-<br />
ledning til bekymring, og miljøpåvirkningen i andre dele af verden<br />
stiger fortsat. Sammenhængen mellem områder som fx klimafor-<br />
andringer, biodiversitet, naturressourcer og miljø og sundhed,<br />
og deres forbindelse til sektorpolitik som fx landbrug, energi el-<br />
ler transport er langt fra behandlet tilstrækkeligt. Markederne og<br />
forbrugerne får stadig forvrængede prissignaler, og implemente-<br />
ringen af miljølovgivning er fortsat utilstrækkelig. Samtidig er de<br />
aktuelle miljøproblemer og den bredere globale socioøkonomiske<br />
sammenhæng, hvori de skal løses, blevet stadig mere komplekse<br />
og derfor vanskeligere at håndtere.<br />
Det haster med yderligere handling både i Europa og globalt.<br />
Men politikernes opmærksomhed er p.t. rettet mod den økono-<br />
miske og finansielle krise, og der er ikke meget plads til nye store<br />
miljøpolitiske initiativer. Desuden betyder væksten på de nye mar-<br />
keder, at det internationale landskab er under kraftig forandring<br />
– og det samme gælder EU’s rolle.<br />
7. MHP<br />
Europa-Kommissionen er p.t. i gang med at udvikle de strategiske<br />
rammer for EU’s fremtidige miljøpolitik – det 7. miljøhandlings-<br />
program (7. MHP) – på denne nye og udfordrende baggrund.<br />
Programmet forventes fremlagt i november 2012 og skal balan-<br />
cere på knivsæggen mellem et tilstrækkelig højt ambitionsniveau<br />
og realitetssans under de aktuelle forhold.<br />
Selvom 7. MHP ikke kan se bort fra de aktuelle politiske og øko-<br />
nomiske begrænsninger, vil et uambitiøst forslag være problema-<br />
tisk, fordi det ikke vil gøre noget ved den vedvarende miljøpåvirk-<br />
ning. Det vil sende det forkerte signal til markederne og forbru-<br />
gerne og vil ikke præge de (øko-)innovationer, der er nødvendige<br />
for at håndtere de samfundsmæssige udfordringer. Den globale<br />
konkurrence om lav CO 2 -udledning, ressourceeffektive teknolo-<br />
gier og ydelser er stigende, og EU risikerer at tabe terræn til andre<br />
økonomier. Selvom miljøpolitik alene ikke kan give løsningerne på<br />
alle disse udfordringer, skal miljøpolitik spille en vigtig rolle i den<br />
samlede respons.<br />
Institut for Europæisk Miljøpolitik<br />
(IEEP) er en førende tænketank, der<br />
arbejder for at fremme et miljømæssigt<br />
bæredygtigt Europa. Foto: IEEP,<br />
2012<br />
130 FASTLÆGGELSE <strong>AF</strong> KURSEN FOR EU’S FREMTIDIGE MILJØPOLITIK VILLUM FONDEN 131<br />
MILJØ OG BÆREDYGTIGHED
”Policy-making in action”. Europa-<br />
Parlamentet er et afgørende sted for<br />
debatter og beslutninger om fremtidens<br />
europæiske miljøpolitik. Foto:<br />
European Parliament Audiovisual<br />
Service, 2012<br />
Potentielle prioriteter for 7. MHP<br />
Tanken om at skabe en blomstrende, konkurrencedygtig og so-<br />
cialt inkluderende lav-emissionsøkonomi med effektiv udnyttelse<br />
af ressourcerne er blevet en attraktiv vision for mange i EU, un-<br />
derstøttet af flere og flere beviser på de muligheder, der ligger i<br />
en sådan forandring. Denne vision er stærkt forankret i Europa<br />
2020-strategien, og de tilknyttede køreplaner er begyndt at tegne<br />
konturerne af en strategisk vej fremad. Denne vej skal nu under-<br />
støttes af troværdige lovgivningsmæssige rammer suppleret med<br />
økonomiske incitamenter, markedsbaserede instrumenter og fri-<br />
villige værktøjer.<br />
Gældende EU-ret på miljøområdet er allerede veludviklet på mange<br />
måder, men alligevel forhindrer manglende implementering ofte, at<br />
der sker effektiv handling. De nuværende strategiske rammer har<br />
også visse begrænsninger – de er ikke udviklet til at tackle<br />
udfordringerne i forbindelse med den hurtigt stigende ef-<br />
terspørgsel efter råvarer (og den tilhørende prisvariation).<br />
Yderligere initiativer til at sikre økosystemernes robusthed<br />
og ydelser og bedre styring af arealanvendelsen er også<br />
nødvendige. Denne dobbelte udfordring ligger til grund<br />
for mange af de nuværende og kommende miljømæssige<br />
udfordringer og understreger behovet for at håndtere de<br />
indbyrdes sammenhænge og få bedre styr på afvejningen<br />
af konkurrerende anvendelse af naturressourcer, herunder<br />
jord.<br />
7. MHP kan være med til at etablere rammer for disse<br />
nye politikområder under den bredere vision om at sikre<br />
integritet i det naturlige miljø. Forvaltning af Europas<br />
jord- og naturkapital og håndtering af anvendelsen af de<br />
samlede naturressourcer bør være de vigtigste tematiske<br />
prioriteter i 7MP. De kan fungere som en paraply, når<br />
det drejer sig om at afdække politikmæssige underskud,<br />
kløfter og behov for sammenhæng på vigtige politikom-<br />
råder som fx klimaforandringer, biodiversitet og økosyste-<br />
mer, anvendelse af naturressourcer og miljø og sundhed.<br />
7. MHP skal også sikre bedre bemyndigelse og dermed<br />
bedre forhold for den eksisterende miljøpolitik. Det kan<br />
ske ved at udstikke en klar retning og konkrete handlinger<br />
til at forbedre og skabe sammenhæng i EU’s miljøpoli-<br />
tik, støtte miljømæssige reformer, styrke informations- og<br />
vurderingssystemer og være rettesnor for innovation.<br />
Selvom de vanskelige økonomiske og politiske forhold<br />
klart kræver opmærksomhed, er strategiske miljømæssige<br />
prioriteter p.t. i fare for at blive tilsidesat eller udvandet.<br />
På grund af de økonomiske sparetider er der en tendens til<br />
at opfatte miljølovgivning som en bremse for vækst uden<br />
nødvendigvis at tage højde for de tilgængelige beviser.<br />
Men velplanlagt og implementeret miljøpolitik kan være<br />
med til at skabe grundlag for velstand på lang sigt ved at<br />
føre os frem mod et mere bæredygtigt samfund og derved<br />
give en række muligheder for at komme ud af den aktuelle<br />
stagnation.<br />
Towards a 7 th Environment Action Programme:<br />
Priorities and action needs<br />
1<br />
Criteria for maximising the European<br />
added value of EU budget: the case<br />
of climate change<br />
Keti Medarova-Bergstrom<br />
Axel Volkery<br />
David Baldock<br />
IEEP benytter en række forskellige medier til<br />
at formidle nye ideer, både på nettet, på tryk<br />
og gennem afholdelse af møder. Foto: IEEP<br />
132 FASTLÆGGELSE <strong>AF</strong> KURSEN FOR EU’S FREMTIDIGE MILJØPOLITIK VILLUM FONDEN 133<br />
IEEP Policy Paper<br />
September 2012<br />
Authors:<br />
Axel Volkery<br />
Sirini Withana<br />
Doreen Fedrigo<br />
David Baldock<br />
1<br />
MILJØ OG BÆREDYGTIGHED
Kemikalieregulering<br />
i EU<br />
Christian Ege (f. 1953), cand.<br />
tech.soc. og sekretariatsleder i Det<br />
Økologiske Råd - en miljøorgani-<br />
sation (NGO), som arbejder på<br />
dansk og europæisk plan med miljø<br />
og bæredygtig udvikling, især inden<br />
for energibesparelser, trafik, kemi-<br />
kalier og landbrug. Medlem af Det<br />
Miljøøkonomiske Råd og miljømi-<br />
nisterens erhvervspanel for miljø-<br />
teknologi.<br />
– opsummering af viden,<br />
formidling og påvirkning<br />
<strong>AF</strong> CHRISTIAN EGE<br />
VILLUM FONDEN har i 2011 bevilget 4.978.000 kr. til<br />
projektet ”Bedre kemikalieregulering”. Det tre-årige pro-<br />
jekt udføres af Det Økologiske Råd (DØR), Roskilde Uni-<br />
versitet (RUC) og Danmarks Tekniske Universitet (DTU).<br />
Fra DØR deltager kemikaliemedarbejderne Eline Aggerholm<br />
Kristensen og ph.d. Lone Mikkelsen, som begge er biologer,<br />
samt sekretariatsleder Christian Ege. Projektet fokuserer på<br />
tre kemikalieproblemer, som ikke er løst med den nuværende<br />
EU-lovgivning: Hormonforstyrrende stoffer, kombinations-<br />
effekter og nanomaterialer. Formålet er at opsummere den<br />
videnskabelige viden om disse felter, formidle denne viden<br />
til gymnasieelever, til politikere og til offentligheden, opstille<br />
forslag til mere effektiv lovgivning på EU-plan samt i samar-<br />
bejde med miljø-NGO’er i de andre EU-lande at arbejde på at<br />
fremme en sådan lovgivning. Baggrunden er, at EU’s omfat-<br />
tende kemikalielovgivning, REACH, ikke løser de tre proble-<br />
mer, og at der er brug for et samspil mellem forskere og mil-<br />
jøpolitiske aktører for at løse dette komplicerede spørgsmål.<br />
Der er op imod 50.000 forskellige kemiske stoffer på det euro-<br />
pæiske marked. Mange af dem har farlige egenskaber for miljø og<br />
sundhed – og endnu flere er utilstrækkeligt undersøgt. Det var det<br />
problem, som EU’s kemikalielovgivning, REACH, skulle løse, da<br />
den trådte i kraft i 2007.<br />
Men der er stadig store uløste problemer. Vi ved fx, at fertiliteten<br />
og mænds sædkvalitet er gået ned, at hyppigheden af testikelkræft,<br />
brystkræft og specielle typer af fosterskader er øget, at flere dren-<br />
gebørn fødes med misdannede kønsorganer, og at piger kommer<br />
tidligere i puberteten. Vi ved også, bl.a. fra dyreforsøg, at en ræk-<br />
ke industrikemikalier kan have sådanne effekter. Vi har ikke det<br />
endelige bevis for, at kemikalierne medvirker til disse effekter hos<br />
mennesker – men vi er nødt til at handle ud fra et forsigtigheds-<br />
princip, en begrundet mistanke.<br />
Cocktaileffekter og nanopartikler<br />
REACH indebærer bl.a., at stoffer, som er kræftfremkaldende el-<br />
ler fosterskadende samt stoffer, som ophobes i miljøet, herunder<br />
i levende organismer, skal godkendes i EU, før de må anvendes. I<br />
2013 skal det afgøres, om det samme skal gælde for hormonfor-<br />
styrrende stoffer.<br />
Hidtil har man kun set isoleret på det enkelte stof – selvom men-<br />
nesker og miljø bliver udsat for flere stoffer, som samlet set kan<br />
overstige de fastsatte grænseværdier. I virkeligheden udsættes vi<br />
ofte for mange stoffer på en gang. Derfor bør EU begynde at vur-<br />
dere kombinationseffekter af stoffer – den såkaldte cocktaileffekt.<br />
Der er lavet grundig forskning om dette, og nu er det på tide,<br />
at det omsættes til lovgivning. Katrine Banke Nørgaard, ph.d.-<br />
studerende på RUC står, sammen med sine vejledere, for at samle<br />
viden om kombinationseffekter. RUC vil i særlig grad se på kom-<br />
binationseffekter af farlige stoffer i vandmiljøet – ud over REACH<br />
indeholder EU’s Vandrammedirektiv også regler for, hvilke farlige<br />
stoffer der ikke må findes i vandmiljøet.<br />
Ofte laves kabelisolering af PVC-plast<br />
med indhold af ftalatblødgørere<br />
samt tungmetaller som stabilisatorer.<br />
Det danske firma NKT-cables har erstattet<br />
med ftalatfri plast. Foto: SXC<br />
134 KEMIKALIEREGULERING I EU VILLUM FONDEN 135<br />
MILJØ OG BÆREDYGTIGHED
Sprayflasker kan indeholde nanopartikler,<br />
som mennesker let kan komme<br />
til at indånde – og som kan spredes i<br />
miljøet. Foto: SXC<br />
Et andet problem er nanomaterialer, hvor de sundhedsmæssige<br />
konsekvenser endnu ikke er tilstrækkeligt undersøgt. Nanomate-<br />
rialer breder sig inden for mange produktgrupper, fx kosmetik,<br />
rengøringsmidler, maling og biocider. Nanomaterialer kan have<br />
mange positive egenskaber, men kan også være problematiske.<br />
Disse ultrasmå partikler kan sprede sig til dele af kroppen, hvor<br />
større partikler ikke kan trænge ud, fx de yderste forgreninger i<br />
lungerne, de såkaldte alveoler.<br />
Denne problematik kendes fra ultrafine dieselpartikler, hvor vi<br />
ved, at det kan have særdeles skadelige effekter. Særligt betænkelig<br />
er brug af nanopartikler i produkter, som spredes ukontrollabelt i<br />
miljøet, og som mennesker udsættes for. Det kan være produkter,<br />
som smøres på huden, eller sprayflasker, som bruges på bilruder<br />
eller møbler.<br />
I projektet er der lavet en database over produkter med nanopar-<br />
tikler, som findes på det danske marked. Det er seniorforsker Stef-<br />
fen Foss Hansen, DTU Miljø, som står for denne del af projektet.<br />
Bedre lovgivning<br />
På grundlag af universiteternes videnskabelige arbejde udarbejder<br />
Det Økologiske Råd (DØR) forslag til, hvordan EU’s lovgivning<br />
bør forbedres. DØR indgår i et samarbejde med en lang række<br />
miljøorganisationer i Europa, som arbejder med kemikaliepolitik.<br />
Disse er samlet i European Environmental Bureau (EEB), som<br />
takket være støtte fra EU-kommissionen to gange om året kan<br />
samle alle de NGO’er, som arbejder med kemikalier, til møde.<br />
Desuden har EEB en kemikaliemedarbejder på kontoret i Bru-<br />
xelles. Sammen med medlemsorganisationerne følger EEB med i<br />
forhandlingerne i EU-kommissionen, Ministerrådet og EU-parla-<br />
mentet om kemikaliepolitik og bidrager med ændringsforslag m.v.<br />
– som en modvægt til den lobbyisme, som foregår fra industriens<br />
side.<br />
Støtten fra VILLUM FONDEN og input fra RUC og DTU sæt-<br />
ter DØR i stand til at indgå meget aktivt i dette arbejde på euro-<br />
pæisk plan. Desuden skriver DØR mange høringssvar til danske<br />
myndigheder om fastlæggelsen af den danske politik over for fx<br />
nye direktivforslag i EU, og DØR holder møder med embeds-<br />
mænd og medlemmer af Folketinget og Europaparlamentet.<br />
Erstatningsstoffer<br />
DØR arbejder også med erstatning af farlige ke-<br />
miske stoffer med mindre farlige, såkaldt substi-<br />
tution. Dette åbner mulighed for, at virksomhe-<br />
derne samtidig kan forbedre teknologien og i det<br />
hele taget trimme deres produktion, så det i sidste<br />
ende bliver til fordel for virksomheden, også på<br />
bundlinjen. Desuden kan arbejdsmiljøet forbed-<br />
res, medarbejderne kan inddrages i disse foran-<br />
dringsprocesser, og det kan forbedre virksomhe-<br />
dens image over for kunderne.<br />
Med andre ord kan man på kemikalieområdet<br />
opnå sådanne win-win situationer, som vi også<br />
kender fra energi- og klimaområdet, hvor private<br />
virksomheder bliver ambassadører for mere mil-<br />
jøvenlig produktion, opnår en ’first mover’-effekt<br />
over for eksportmarkederne og dermed også ser<br />
en interesse i en skrappere lovgivning.<br />
Formidling og påvirkning<br />
Desuden indgår det i projektet at lave undervis-<br />
ningsmateriale til gymnasiet om kemikaliepolitik.<br />
Der produceres et hæfte og forslag til undervis-<br />
ningsforløb, og gymnasieklasser indbydes til at<br />
komme og forme et ’ungdomsting’, hvor eleverne<br />
spiller Europaparlament, som skal vedtage lovgiv-<br />
ning om kemikalier og miljø.<br />
Der holdes desuden seminarer på universiteter<br />
og offentlige møder om kemikaliepolitik. Disse<br />
holdes ofte sammen med erhvervsorganisationer<br />
som Dansk Industri og Dansk Erhverv og med<br />
Forbrugerrådet for at sikre bredde og en spæn-<br />
dende debat. Der skrives artikler til aviser og tids-<br />
skrifter, om vigtige problemstillinger, forslag og<br />
beslutninger i Danmark og EU. Endelig holdes et<br />
seminar for journalister med det formål at højne<br />
journalisternes interesse for og viden om EU’s ke-<br />
mikaliepolitik.<br />
Hormonforstyrrende ftalat-blødgørere anvendes i medicinsk<br />
udstyr som blodtransfusions-slanger, hvor der<br />
er særlig stor fare for, at ftalaterne optages i blodet.<br />
Foto: Postmedia file<br />
Danfoss har erstattet de farlige klorparaffiner i kølesmøremidler<br />
med mindre farlige stoffer. Foto: Danfoss<br />
136 KEMIKALIEREGULERING I EU VILLUM FONDEN 137<br />
MILJØ OG BÆREDYGTIGHED
BAGSIDE <strong>AF</strong> <strong>OMSLAG</strong><br />
2012