Knihkupec 02
Magazín Knihkupec je nezávislý knižní měsíčník. Přináší svým čtenářům rozhovory s autory a osobnostmi knižního světa, recenze, doporučení, knižní tipy a přehled důležitých knižních novinek. Pravidelně se věnuje i dalším důležitým událostem ze světa nejen knižní kultury.
Magazín Knihkupec je nezávislý knižní měsíčník. Přináší svým čtenářům rozhovory s autory a osobnostmi knižního světa, recenze, doporučení, knižní tipy a přehled důležitých knižních novinek. Pravidelně se věnuje i dalším důležitým událostem ze světa nejen knižní kultury.
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Nepřechýlené
Češky češtinu nezničí,
jen se od ní odchýlí
A Češky v zahraničí
ani to ne… Hlavní je, že
přechylování ženských
příjmení v češtině
je komplexní téma,
které je navíc spojeno
s hromadou paradoxů
a mimojazykových
jevů. Problém
je, že většina lidí
tento jazykový jev
komentuje nevhodně
černobíle; bohužel
i pár lingvistů.
Jazykové okénko Běžícího češtináře
19
JAZYKOVÉ OKÉNKO
Jedna věc je, že každý by měl mít právo
jmenovat se tak, jak uzná za vhodné.
Žijeme stále ve svobodné společnosti
a přání jmenovat se Alžběta Voráč je
navíc u žen žijících v zemích, kde je užíván
jazyk neznající přechylování či ohýbání
slov celkově, zcela pochopitelné.
Pak ale někdo řekne: „Tento jazyk
nepřechyluje, ale funguje, tak proč
by měla přechylovat čeština?“ Na to
dodám, že není totéž něco nemít vs.
něco mít a ztratit. A čeština přechyluje,
protože bez toho nemůže skloňovat
(bez Alžběty Voráčové/Voráč/*Voráče)
a skloňovat jistě dál bude.
Další člověk uvede: „Odmítám cizinkám
komolit příjmení z Jones na Jonesová!“
Avšak že jí vyskloňuje (zkomolí) křestní
jméno Clara jako Clarou, což by vnímala
jako stejně divnou změnu, kdyby ji
vůbec kdy zajímalo, jak o ní nějaký Čech
mluví – nezajímá –, to už nedodá.
A třetí vytáhne přivlastňování a podřazenost
žen, tj. souvislost Nováková
(jako mladá) a Novákova (jako otcova)…
Co myslíte, dodá, že dnes přechýlení
není žádným přivlastněním, ale naopak
perfektně funkčním prostředkem
češtiny, který vylučuje komunikační
nejednoznačnost? Dodá, že rozdíl
Novák vs. Novák-ová dělá gramaticky
a sémanticky totéž, co rozlišení
doktor vs. doktor-ka, které v češtině
dříve naopak nebylo? Funkčně jde
o totéž, ale v podstatě titíž, kteří druhé
(doktorku aj.) „vybojovali“, chtějí nyní
první (Novákové aj.) zrušit jako absolutní
zlo. A tak se od učitele Vrabcové
přesouváme k učitelce Vrabec…
Chtěl jsem celkově především říct,
že pouze jako zlo přechylování vidí
jen a jen ti, kteří v této kontroverzní
debatě vedle rovnoprávnosti a subjektivních
interpretací zapomínají na
samotnou češtinu. Naštěstí si podle mě
příjmení nepřechýlí zvlášť ženy žijící
v zahraničí nebo s cizincem, ale bude
minimum těch, které příponu -ová
odmítnou z důvodu Nechci být jeho
nebo Chci být jiná.
Avšak znovu to hlavní, ať má každý
právo jmenovat se třeba Raz Dva, ale
ať z jazykového prostředku – obyčejného
sufixu – nedělá veřejného nepřítele
číslo jedna. Děkuji.
Mgr. Jarmil Vepřek, Ph.D.
aka Běžící češtinář
Sledujete už profil @bezicicestinar
na sociálních sítích? Snažím se povídat
o češtině všelijak, ale určitě jinak,
než je běžné.