Dějiny věd a techniky 2017, 3
DVT 2017, 3 - Obsah, Contents + Recenze, Zprávy z literatury (plné znění vybraných rubrik) český
DVT 2017, 3 - Obsah, Contents + Recenze, Zprávy z literatury (plné znění vybraných rubrik)
český
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
RECENZE<br />
E. P. Pick, E. Starkenstein, A. Friedmann). K. Pekařová z Univerzitní knihovny<br />
v Bratislavě sepsala známé i neznámé školní lékaře na území Slovenska na přelomu<br />
19. a 20. století. Jako základní zdroj použila publikované výroční zprávy<br />
středních škol, vedené v maďarštině. Podle jmen šlo převážně o maďarské lékaře.<br />
Dvojice L. Dedek a P. Brauner z brněnského Klubu dějin veterinární medicíny<br />
publikovala v recenzované knize stať o profesoru Vysoké školy zvěrolékařské<br />
(VŠZ) F. Ševčíkovi, který si vedl <strong>věd</strong>ecký deník od března 1912 až do své smrti.<br />
Ševčík byl sedm let včetně válečných v rakousko-uherské a československé armádě<br />
jako praktický vojenský zvěrolékař. Od roku 1924 byl pracovníkem VŠZ<br />
(asistent, docent a nakonec profesor). Ševčík byl vynikající pedagog i <strong>věd</strong>ec –<br />
např. před rokem 1927, tedy dříve než Fleming, zjistil, že Penicilinum glaucum potlačuje<br />
růst některých bakterií. Zemřel náhle ve 44 letech. O činnosti zakladatele<br />
české plastické chirurgie F. Burianovi, který vedl v Jedličkově ústavu pro zmrzačené<br />
oddělení plastické chirurgie, je článek B. Tiezla z královohradecké univerzity.<br />
Burian léčil jak válečné invalidy, tak i děti s vrozenými vadami rukou a obličeje.<br />
Další odbornice na zdravotní péči, A. Falisová (Historický ústav SAV Bratislava),<br />
se soustředila na tři lékaře, kteří se zasloužili o péči o matku a dítě na<br />
Slovensku. V 19. století to byl J. Ambro, ve 20. století český pediatr J. Brdlík<br />
a A. J. Chura – ti oba jsou průkopníky slovenské pediatrie. O pětici předních<br />
československých lékařů, kteří byli nositeli druhého nejvyššího civilního vyznamenání<br />
Hrdina socialistické práce, se zmínil J. Jindra z AV ČR (nositeli vyznamenání<br />
byli neurochirurg Z. Kunc, internista J. Charvát, chirurg K. Šiška, neurochirurg<br />
R. Petr a pediatr J. Houštěk). L. Vasilova z UKo publikovala dvanáctistránkový<br />
článek o léčivých účincích látek v díle „Liber medicinalis“ Quinta Serena, římského<br />
básníka menšího významu. Autorka řeší problém, zda autor byl básník,<br />
lékař či šarlatán; podle ní kniha podávala předobraz o lékařství v Římě na počátku<br />
3. století po Kristu. Pro současnou medicínu nepřináší podle recenzenta<br />
nic přínosného. Tři historikové medicíny z Martina (M. Bujalková, K. Adamicová<br />
a F. Novomeský) sepsali zajímavou studii o historii pitev v Evropě v období<br />
16.–19. století. Jsou vysvětleny podmínky pro vznik anatomické medicíny s pitevnami<br />
a klinické patologie. Autoři zmiňují J. Jesenia, J. B. Morgagniho, K. Rokitanského<br />
a R. L. K. Virchowa a jejich přínos v oboru patologie. O vakcinaci proti<br />
pravým neštovicím v Uhrách na přelomu 18. a 19. století je nejdelší článek<br />
v knize od B. Rieziové z bratislavské lékařské fakulty. Téma je probíráno podle<br />
rozdělení Uher na oblasti Pešť, Keszthély, Ostřihom, Sedmihradsko — Valašsko,<br />
Komárno, Gyula a Budín; zdrojem informací byly dobové knihy a odborné<br />
časopisy (v maďarštině a němčině), ale též překlady do slovenštiny pro slovenské<br />
obyvatelstvo. Dvě české etnoložky (D. Motyčková a K. Sedlická) z Etnologického<br />
ústavu AV ČR Praha sepsaly článek o přírodoléčebném hnutí a spolku<br />
Český Kneipp. Studie je věnována dějinám neortodoxních, nekonvenčních či<br />
213