Plochy ve stavebnictví
Publikace obsahuje souhrn textů na téma „Plochy ve stavebnictví“ autorů Josefa Remeše a Lukáše Hejného, které byly v různé podobě i rozsahu uveřejněny na konferencích a v několika odborných médiích. Anotace Pojem plocha se používá pro označení geometrického útvaru v prostoru, ale především pro označení obsahu geometrického obrazce. Ve stavebnictví plochu používáme pro stanovení výměr při výpisu místností, materiálů, pro stanovení ceny nebo v tepelnětechnických výpočtech atd. Často nastávají zajímavé situace, kdy naše legislativa stanovuje podlahové plochu ve dvou různých předpisech různým způsobem. Přesné stanovení plochy je často odlišné dle interpretace zákonů, norem, které na plochu odkazují a tento článek má být takovým malým přehledem, úvodem do této problematiky vztažený zejména k české legislativě a vycházející z pokynů a informací uvedených v předpisech a vyhláškách. Druhy ploch ve stavebnictví: Podlahová plocha Celková podlahová plocha Odvodňovaná plocha Pokryvná plocha Užitková plocha Zastavěná plocha
Publikace obsahuje souhrn textů na téma „Plochy ve stavebnictví“ autorů Josefa Remeše a Lukáše Hejného, které byly v různé podobě i rozsahu uveřejněny na konferencích a v několika odborných médiích.
Anotace
Pojem plocha se používá pro označení geometrického útvaru v prostoru, ale především pro označení obsahu geometrického obrazce. Ve stavebnictví plochu používáme pro stanovení výměr při výpisu místností, materiálů, pro stanovení ceny nebo v tepelnětechnických výpočtech atd. Často nastávají zajímavé situace, kdy naše legislativa stanovuje podlahové plochu ve dvou různých předpisech různým způsobem. Přesné stanovení plochy je často odlišné dle interpretace zákonů, norem, které na plochu odkazují a tento článek má být takovým malým přehledem, úvodem do této problematiky vztažený zejména k české legislativě a vycházející z pokynů a informací uvedených v předpisech a vyhláškách.
Druhy ploch ve stavebnictví:
Podlahová plocha
Celková podlahová plocha
Odvodňovaná plocha
Pokryvná plocha
Užitková plocha
Zastavěná plocha
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Č. revize: 7.0<br />
Obsah<br />
Obsah ................................................................................................................................... 1<br />
Předmluva ............................................................................................................................. 2<br />
1 Úvod ................................................................................................................................... 3<br />
2 Podlahová plocha obecně .................................................................................................. 4<br />
2.1 Výpočet podlahové plochy pro výpočet výměr stavby (nacenění) .................................... 6<br />
2.2 Výpočet podlahové plochy pro vykázání potřeby materiálu .............................................. 6<br />
2.3 Započítávaná plocha pro placení záloh za energie (služby) ............................................. 7<br />
3 Podlahová plocha v požární bezpečnosti sta<strong>ve</strong>b ................................................................ 7<br />
4 Podlahová plocha v tepelnětechnických výpočtech ............................................................ 7<br />
4.1 Rozměry pro výpočet tepelného výkonu/ztrát .................................................................. 7<br />
4.2 Celková podlahová plocha ............................................................................................... 8<br />
4.3 Podlahová plocha v programu Zelená úsporám ............................................................... 9<br />
5 Odvodňovaná plocha, účinná plocha střechy.....................................................................12<br />
6 Pokryvná plocha ................................................................................................................15<br />
7 Užitková plocha .................................................................................................................15<br />
8 Zastavěná plocha ..............................................................................................................15<br />
Poznámka ............................................................................................................................19<br />
Poděkování ..........................................................................................................................19<br />
Zdroje a použitá literatura .....................................................................................................19<br />
Strana 1 - 21
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Č. revize: 7.0<br />
Předmluva<br />
Následující dokument obsahuje poslední <strong>ve</strong>rzi textů na téma „<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví“ autorů<br />
Josefa Remeše a Lukáše Hejného, které byly v různé podobě i rozsahu u<strong>ve</strong>řejněny na<br />
konferencích a v níže u<strong>ve</strong>dených médiích. Po zapracování připomínek a doplnění, upřesnění<br />
několika statí poskytujeme tento dokument volně ke stažení v ucelené podobě, za účelem<br />
zvýšení informovanosti v řadách laické i odborné <strong>ve</strong>řejnosti.<br />
Autoři:<br />
Ing. Josef Remeš josef.remes@centrum.cz www.jremes.cz<br />
Ing. Lukáš Hejný hejnyl@seznam.cz<br />
I přes <strong>ve</strong>škerou snahu se může stát, že jsme na něco zapomněli nebo máte odlišnou<br />
zkušenost. Proto neváhajte a kritiku, ohlasy nebo připomínky směřujte prosím na emailovou<br />
adresu:<br />
josef.remes@centrum.cz<br />
Seznam konferencí a medií, kde byly dílčí články tématu „<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnitcví“ publikovány:<br />
• REMEŠ, Josef; HEJNÝ, Lukáš. Podlahové plochy <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví. In . Juniorstav 2011 : Sborník anotací z 13.<br />
odborné konference doktorského studia. Vydání první. Brno : Vysoké učení technické v Brně, Fakulta sta<strong>ve</strong>bní,<br />
2011. s. 28. ISBN 978-80-214-4232-0.<br />
• HEJNÝ, Lukáš; REMEŠ, Josef. Podlahové plochy v tepelně technických výpočtech. In . Juniorstav 2011 :<br />
Sborník anotací z 13. odborné konference doktorského studia. Vydání první. Brno : Vysoké učení technické v<br />
Brně, Fakulta sta<strong>ve</strong>bní, 2011. s. 62. ISBN 978-80-214-4232-0.<br />
• HEJNÝ, Lukáš; REMEŠ, Josef. <strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví : 1. díl - podlahové plochy. Střechy, fasády, izolace.<br />
2011, roč. 18, č. 3, s. 12-13. ISSN 1212-0111.<br />
• HEJNÝ, Lukáš; REMEŠ, Josef. <strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví : 2. díl - Podlahová plocha v tepelnětechnických<br />
výpočtech. Střechy, fasády, izolace. 2011, roč. 18, č. 4, s. 14-15. ISSN 1212-0111.<br />
• HEJNÝ, Lukáš; REMEŠ, Josef. <strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví : 3. díl - <strong>Plochy</strong> ostatní. Střechy, fasády, izolace. 2011,<br />
roč. 18, č. 5, s. 17-19. ISSN 1212-0111.<br />
• REMEŠ, Josef; HEJNÝ, Lukáš. <strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví a nejasnosti s jejich definováním. Materiály pro stavbu.<br />
2011, roč. 17, 8, s. 14-16. ISSN 1213-0311.<br />
• REMEŠ, Josef; VYHNÁLEK, Rudolf. Výměry v Revitu, 1. díl. Autodesk Club [online]. 3.8.2010, -. Dostupný z<br />
WWW: .<br />
• REMEŠ, Josef; VYHNÁLEK, Rudolf. Výměry v Revitu, 2. díl. Autodesk Club [online]. 9.8.2010, -. Dostupný z<br />
WWW: <br />
Strana 2 - 21
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Č. revize: 7.0<br />
1 Úvod<br />
Pojem plocha se používá pro označení geometrického útvaru v prostoru, ale především<br />
pro označení obsahu geometrického obrazce. Ve sta<strong>ve</strong>bnictví plochu používáme pro<br />
stano<strong>ve</strong>ní výměr při výpisu místností, materiálů, pro stano<strong>ve</strong>ní ceny nebo<br />
v tepelnětechnických výpočtech atd. Často nastávají zajímavé situace, kdy naše legislativa<br />
stanovuje podlahové plochy <strong>ve</strong> dvou různých předpisech různým způsobem (např. v zákoně<br />
107/2006 Sb. a vyhlášce 372/2001 Sb.). Přesné stano<strong>ve</strong>ní plochy je často odlišné dle<br />
interpretace zákonů, norem, které na plochu odkazují, a tento článek má být takovým malým<br />
přehledem, úvodem do této problematiky vztaženým zejména k české legislativě a<br />
vycházejícím z pokynů a informací u<strong>ve</strong>dených v předpisech a vyhláškách.<br />
Úvodem bychom rádi upozornili na skutečnost, že podlahová plocha je definována v<br />
několika různých vyhláškách nebo zákonech, což samo o soběvypovídá o tom, že i státní<br />
správa nemá jednotný názor na definici podlahové plochy a není tedy snadné se v této<br />
problematice orientovat. V článku nerozvádíme problematiku podlahové plochy bytů, protože<br />
popis, které prostory zahrnovat do vyba<strong>ve</strong>ní bytu a které nikoliv, by vydal na jeden další<br />
článek takového rozsahu. Výklad této problematiky tedy přenecháváme právním a státním<br />
subjektům či orgánům. Je nutné však upozornit na to, že pravidla pro výpočet podlahové<br />
plochy bytu, které jsou u<strong>ve</strong>deny v zákoně o vlastnictví bytů a vyhlášce pro oceňování bytů a<br />
nebytových prostorů, se vzájemně liší.<br />
Rádi bychom upozornili, že článek má informativní charakter a nelze jej chápat jako výklad<br />
zákonů nebo vyhlášek. Pro úplné definice a náležící souvislosti je nutné nahlédnout do<br />
aktuálních podob odkazovaných zdrojů.<br />
Pro ulehčení a přehlednost je k tomuto článku připojena i příloha, kde naleznete doslovné<br />
citace z vyhlášek a zákonů, ze kterých bylo čerpáno.<br />
Druhy nejčastěji používanýchploch <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví:<br />
• Podlahová plocha<br />
• Celková podlahová plocha<br />
• Odvodňovaná plocha<br />
• Pokryvná plocha<br />
• Užitková plocha<br />
• Zastavěná plocha<br />
Strana 3 - 21
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Č. revize: 7.0<br />
2 Podlahová plocha obecně<br />
Plocha místností <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bních projektech slouží k několika účelům, a to k ověření<br />
hygienických požadavků prostorů, stano<strong>ve</strong>ní prodejní plochy, dále plochy pro výši otopných<br />
nákladů, plochy pro dotacenebo určení spotřeby materiálu naskladbu podlahy. Důležité<br />
jeuvědomit si, pro jaký účel bude hodnota výměry sloužit a podle toho zvolit způsob výpočtu<br />
podlahové plochy.<br />
Pro výpočet podlahové plochy místnosti platí:<br />
• plochu měříme v metrech čt<strong>ve</strong>rečních [m 2 ], kterou zaokrouhlíme na dvě desetinná<br />
místa,<br />
• podlahová plocha je plocha půdorysného řezu místností a prostorů sta<strong>ve</strong>bně<br />
upra<strong>ve</strong>ných k účelovému využití <strong>ve</strong> stavbě, <strong>ve</strong>deného v úrovni horního líce podlahy<br />
podlaží, <strong>ve</strong> kterém se nacházejí,<br />
• jednotlivé plochy jsou vymezeny vnitřním lícem svislých konstrukcí stěn včetně jejich<br />
povrchových úprav (např. omítky),<br />
• do podlahové plochy místností se nezapočítávají nosné sloupy uprostřed místností,<br />
plocha d<strong>ve</strong>řních a okenních ústupků,<br />
• do podlahové plochy místností se započítávají plochy využité k zastavění<br />
zařizovacími předměty (např. nábytek, <strong>ve</strong>stavěný nábytek, umyvadlo, vana včetně<br />
schodišťového stupně, kuchyňská linka, lednice, plynový a elektrický sporák, kamna<br />
nebo jiná otopná tělesa); příčky, které nerozdělují místnosti a nejsou posta<strong>ve</strong>ny až<br />
ke stropu (např. dělicí příčky v koupelnách opticky oddělující záchodovou mísu od<br />
ostatního prostoru, mobilní příčky atd.),<br />
• u místností se šikmými stropy se do plochy obytné místnosti nezapočítává plocha se<br />
světlou výškou menší než 1,2 m,<br />
Strana 4 - 21
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Č. revize: 7.0<br />
• při dvou patrech, která jsou spojeny schodištěm (betonové, ocelové i dřevěné) se<br />
započítává plocha dolního průmětu schodiště. Plocha otvoru v podlaze horní<br />
místnosti se nezapočítává.<br />
D<strong>ve</strong>řní a okenní ústupky<br />
Pojem d<strong>ve</strong>řní a okenní ústupek není v žádné z vyhlášek jasně definován, ale předpokládá<br />
se, že se jedná o plochy vzniklé rozdílem a výplní otvoru, např. parapet okna nebo práh<br />
d<strong>ve</strong>ří. Na obrázku je zvýrazněno a podbar<strong>ve</strong>no, co by dle názoru autorů mělo být<br />
považováno za d<strong>ve</strong>řní a okenní ústupek.<br />
Strana 5 - 21
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Č. revize: 7.0<br />
Poznámka<br />
Při vykazování ploch se lze setkat i s pravidly, směrnicemi, které může definovat in<strong>ve</strong>stor<br />
nebo de<strong>ve</strong>loper. Toto se týká zejména rozsáhlých objektů (např. administrativní budovy), kdy<br />
klienta zajímá více než podlahová plocha plocha pronajímatelná. Pro určování této plochy<br />
má každý ze států svou vlastní metodiku, směrnice (BOMA, IPC Code, DIN, GFA, atd.).<br />
2.1 Výpočet podlahové plochy pro výpočet výměr stavby<br />
(nacenění)<br />
• Do úhrnu podlahové plochy bytů nebo nebytových prostor se započte podlahová<br />
plocha:<br />
a) arkýřů a lodžií,<br />
b) výklenků, jsou-li alespoň 1,2 m široké, 0,3 m hluboké nebo jejichž<br />
podlahová plocha je větší než 0,36 m 2 a jsou alespoň 2 m vysoké,<br />
c) místností se zkoseným stropem, jejichž světlá výška v nejnižším bodě je<br />
menší než 2 m, a sklepů, pokud jsou místnostmi, vynásobená<br />
koeficientem 0,8,<br />
d) půdorysná plocha zabraná vnitřním schodištěm (schodišťový prostor) v<br />
bytě nebo nebytovém prostoru v jednotlivých podlažích.<br />
• Do úhrnu podlahové plochy bytu nebo nebytového prostoru se započte plocha<br />
prostorů, které jsou užívány výlučně s příslušným bytem nebo nebytovým prostorem:<br />
a) teras, balkónů a pavlačí vynásobená koeficientem 0,17,<br />
b) sklepních kójí a vymezených půdních prostor vynásobená koeficientem<br />
0,10.<br />
• V případě místností, které tvoří příslušenství bytu, a jsou společné pro více bytů<br />
nebo nebytových prostor (např. společné WC, předsíň, aj.), se do podlahové plochy<br />
bytů nebo nebytových prostor započte plocha, která odpovídá podílu plochy těchto<br />
společných místností ku počtu bytů nebo nebytových prostor.<br />
2.2 Výpočet podlahové plochy pro vykázání potřeby<br />
materiálu<br />
Je vhodné započítávat do plochy místnosti i plochu d<strong>ve</strong>řních, okenních ústupků a plochu<br />
pod d<strong>ve</strong>řnímiprahy (pozor, je možné rozlišovat vykazování plochy u d<strong>ve</strong>ří s prahem<br />
nebo přechodovou lištou). Hodnotu plochy je vhodné zaokrouhlovat o desetinu nebo setinu<br />
m 2 nahoru z důvodu rezervy při provádění na stavbě.<br />
Část materiálu na stavbě bude chybět vli<strong>ve</strong>m technologického prořezu a vždy je lepší, aby<br />
raději 6 dlaždic přebývalo, než aby se dodatečně materiál objednával. Navíc u některých<br />
Strana 6 - 21
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Č. revize: 7.0<br />
materiálů nemusíte mít zaručeno, že dostanete shodný barevný odstín, jaký měl materiál při<br />
prvním odběru.<br />
Plochu v místě prahu d<strong>ve</strong>ří autoři článku nepovažují za d<strong>ve</strong>řní ústupek. Plocha d<strong>ve</strong>řních<br />
ústupků a okenních ústupků by se na základě vyhlášek 372/2001 Sb., 3/2008 Sb. neměla do<br />
podlahové plochy započítávat, ale pokud si spočteme např. plochu ústupku u d<strong>ve</strong>ří do<br />
ocelové lisované zárubně tloušťky 100 mm umístěných v nosné stěně tloušťky 300 mm, tak<br />
nám vyjde, že plocha d<strong>ve</strong>řního ústupku je 0,2 m x 1,0 m = 0,2 m 2 , což při větším počtu d<strong>ve</strong>ří<br />
může vytvořit nezrovna zanedbatelnou položku pro vykazování. Tato hodnota však<br />
nezahrnuje ještě plochu v místě prahu d<strong>ve</strong>ří. V současné době se většina d<strong>ve</strong>ří u novosta<strong>ve</strong>b<br />
navrhuje jako bezprahové a tím se nám plocha pro vykazování potřebného materiálu opět<br />
navyšuje. Z těchto důvodů doporučujeme plochu pod prahy, plochu d<strong>ve</strong>řních a okenních<br />
ústupků zahrnout do výpočtu plochy pro vykázání potřeby materiálu.<br />
2.3 Započítávaná plocha pro placení záloh za energie<br />
(služby)<br />
Rozúčtování nákladů na tepelnou energii pro vytápění a ohřev teplé užitkové vody pro<br />
jednotlivé byty se řídí vyhláškou č.372/2001 Sb. (VYHLÁŠKA Ministerstva pro místní rozvoj<br />
ze dne 12. října 2001, kterou se stanoví pravidla pro rozúčtování nákladů na tepelnou energii<br />
na vytápění a nákladů na poskytování teplé užitkové vody mezi konečné spotřebitele). Ve<br />
vyhlášce je přesně stano<strong>ve</strong>no započítávání dle plochy, její určení pro jednotlivé případy<br />
využívání pomocí koeficientů v příloze (vztažené i na menší výšku místnosti či zkosení).<br />
3 Podlahová plocha v požární bezpečnosti sta<strong>ve</strong>b<br />
U oboru požární bezpečnosti sta<strong>ve</strong>b se podlahové plocha místností označuje písmenem<br />
S, jednotkou jsou m 2 . Jednotlivé plochy jsou vymezeny vnitřním lícem svislých konstrukcí<br />
stěn včetně jejich povrchových úprav (např. omítky). Celková podlahová plocha požárního<br />
úseku v m 2 se stanoví součtem půdorysných ploch jednotlivých užitných podlaží požárního<br />
úseku.<br />
4 Podlahová plocha v tepelnětechnických<br />
výpočtech<br />
4.1 Rozměry pro výpočet tepelného výkonu/ztrát<br />
V původní ČSN 060210 zrušené roku 2008 se používaly vnitřní rozměry a konstrukční<br />
výška. V nové normě ČSN EN 12831 je řečeno, že výběr rozměrů musí být jednoznačně<br />
určen a mohou být použity vnitřní, <strong>ve</strong>nkovní nebo celkové vnitřní rozměry – viz citovaný<br />
článek.<br />
Strana 7 - 21
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Č. revize: 7.0<br />
ČSN EN 12831 Tepelné soustavy v budovách - Výpočet tepelného výkonu:<br />
Výběr rozměrů budovy se musí jednoznačně určit. Bez ohledu na výběr, do<br />
výpočtu musí být zahrnuty ztráty celkovými vnějšími plochami stěn.<br />
Mohou se použít vnitřní, vnější, nebo celkové vnitřní rozměry podle EN<br />
ISO 13789, ale volba rozměrů se musí jednoznačně stanovit a dodržet<br />
v celém výpočtu. Upozorňuje se, že EN ISO 13789 nezahrnuje výpočtový<br />
postup po jednotlivých místnostech.<br />
Z výkladu tedy není jednoznačně dáno, které z rozměrů pro výpočet máme použít, ale<br />
obecně se doporučuje používat rozměry vnější, neboť setak automaticky dostáváme na<br />
stranu bezpečnější a částečně tak zohledňujeme vliv tepelných vazeb na rozdíl od použití<br />
rozměrů vnitřních. Pro použití vnějších rozměrů hovoří požada<strong>ve</strong>k z druhé věty citátu.<br />
Obrázek:Soustava půdorysných rozměrů – vnitřní, vnější a celkové vnitřní<br />
4.2 Celková podlahová plocha<br />
Celková podlahová plocha zóny slouží pro výpočet tepelných zisků a stano<strong>ve</strong>ní vnitřní<br />
tepelné kapacity zóny. Celková podlahová plocha je dle zákona 406/2006 Sb. podlahová<br />
plocha všech podlaží budovy vymezená mezi vnějšími stěnami, bez neobyvatelných sklepů a<br />
oddělených nevytápěných prostor.<br />
Celkovou podlahovou plochu definují i technické normalizační informace TNI 73 0329 a<br />
TNI 73 0330, které uvádí, že podlahová plocha se uvažuje jako celková vnitřní podle ČSN<br />
EN ISO 13789. V případě místně snížené výšky v části místnosti se neuvažuje žádná<br />
redukce podlahové plochy a plocha schodiště (půdorysný průmět) se započítává jedenkrát<br />
v každém vytápěném podlaží. V případě, že schodištěm prochází systémová hranice<br />
budovy, započte se plocha schodiště přiměřeně.<br />
Strana 8 - 21
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Č. revize: 7.0<br />
Pro výpočet celkové podlahové plochy platí:<br />
• celková podlahová plocha zóny je součtem podlahových ploch <strong>ve</strong> všech podlažích<br />
patřících do hodnocené vytápěné či ochlazované zóny;<br />
• plochu stanovujeme z celkových vnitřních rozměrů;<br />
• nezapočítávají se půdorysné plochy obvodových stěn, neobyvatelné sklepy a<br />
oddělené nevytápěné prostory;<br />
• započítávají se půdorysné plochy příček;<br />
• plocha schodiště se započítává půdorysným průmětem jedenkrát v každém podlaží;<br />
• v případě místně snížené výšky v části místnosti se neuvažuje žádná redukce<br />
podlahové plochy.<br />
Poznámka:Pro výpočet tepelného toku podlahy na zemině se do plochy podlahy na zemině<br />
plocha obvodových stěna započítává.<br />
4.3 Podlahová plocha v programu Zelená úsporám<br />
Úvod<br />
V posledních měsících je <strong>ve</strong>lmi často diskutovaná definice podlahové plochy pro výpočet<br />
roční měrné potřeby tepla na vytápění a plochy určující výši dotace v programu Zelená<br />
úsporám. Podlahová plocha je definována <strong>ve</strong> směrnici MŽP č. 9/2009 následovně:<br />
Pro potřeby Programu se rozumí:<br />
podlahovou plochou celková vnitřní podlahová plocha všech podlaží<br />
budovy vymezená vnitřní stranou vnějších stěn, bez neobyvatelných<br />
sklepů a oddělených nevytápěných prostor (zák. č. 406/2006 Sb., § 2,<br />
písm. p).<br />
Definice podlahové plochy u<strong>ve</strong>dené v zák. č. 406/2006 Sb., v TNI 73 0329 a TNI 73 0330,<br />
na kterou se Směrnice č. 9/2009 MŽP odkazuje a podle kterých se provádí výpočty roční<br />
měrné potřeby tepla na vytápění, jsou u<strong>ve</strong>deny v předchozí kapitole č. 4.2.<br />
Výše u<strong>ve</strong>dené definice podlahové plochy nejsou <strong>ve</strong> vzájemném rozporu. Problémy se<br />
stano<strong>ve</strong>ním podlahové plochy dosazované do výpočtu roční měrné potřeby tepla na vytápění<br />
a pro stano<strong>ve</strong>ní výše dotace nastaly v době, kdy se na oficiálních webových stránkách<br />
objevil „Pokyn k Příloze I/1 Směrnice MŽP č. 9/2009“ (dále jen „Pokyn“).Předem je důležité<br />
zmínit, že tento dokument nebyl nikým podepsán ani datován. V dnešní době je tento<br />
dokument ze stránek Programu Zelená úsporám již stažen, ale při kontrolách odevzdaných<br />
projektů na krajských pracovištích Státního fondu životního prostředí ČR jsou projekty stále<br />
posuzovány podle zmiňovaného Pokynu. Závaznost tohoto dokumentu (Pokynu) je pouze<br />
v rozsahu výkladu směrnice MŽP č. 9/2009 Sb. a neměl by být upřednostňován před<br />
závaznými dokumenty (zákony, vyhlášky,…) a být dokonce v jejich rozporu.<br />
Definice podlahové plochy u<strong>ve</strong>dené v Pokynu je v rozporu s výše u<strong>ve</strong>denými definicemi.<br />
Strana 9 - 21
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Č. revize: 7.0<br />
Definice podlahových ploch<br />
V Pokynu je definována:<br />
Jedná se o vytápěnou plochu objektu přímo nebo nepřímo přes okolní<br />
místnosti a to bez „neobývaných“ prostorů. „Neobývanými“ prostory se<br />
rozumí zejm. garáže, dílny, sklady, prádelny, kočárkárny, sklepní kóje<br />
a další suterénní (příp. přízemní) neobývané místnosti, půdní prostory<br />
bez obytné <strong>ve</strong>stavby, apod. Do výpočtu měrné potřeby tepla na vytápění<br />
se „neobývané“ prostory uvažují jako nevytápěný prostor a do podlahové<br />
plochy určené pro dotaci se nezahrnují.“<br />
Hlavní rozpor mezi definicí u<strong>ve</strong>denou v Pokynu a předchozími definicemi u<strong>ve</strong>denými <strong>ve</strong><br />
Směrnici č. 9/2009 MŹP, zákoně č. 406/2006 Sb, TNI 73 0329 a TNI 73 0330 je v určení<br />
vytápěných prostor.<br />
Například vytápěné místnosti sušárny nebo prádelny v suterénu bytového nebo rodinného<br />
domu, do ketrých je dodávaná energie v podobě tepla, jsou podle Pokynu uvažovány <strong>ve</strong><br />
výpočtu za nevytápěné místnosti. Ve výsledku může dojít k tomu, že aby byly splněny<br />
podmínky procentuální úspory a maximální hodnoty roční měrné potřeby tepla na vytápění<br />
pro získání dotací, bude potřeba zateplit dělicí konstrukce mezi prádelnou či sušárnou<br />
a obytnými místnostmi, <strong>ve</strong> skutečnosti tedy mezi vytápěnými místnostmi.<br />
Podlahová plocha pro stano<strong>ve</strong>ní výše dotace se v řadě případů může lišit od podlahové<br />
plochy užívané při výpočtu roční měné potřeby tepla na vytápění. Tato rozdílná hodnota<br />
podlahové plochy může způsobit problém při vyplňování krycího listu k podávané žádosti, <strong>ve</strong><br />
které je pouze u<strong>ve</strong>dena kolonka pro vypsání podlahové plochy uváděné <strong>ve</strong> výpočtu a zcela<br />
chybí kolonka pro podlahovou plochu pro výpočet výše dotace. Rozdílná hodnota<br />
podlahových ploch je způsobena např. při užití vícezónového modelu (zóna 1 = byty, zóna 2<br />
= chodby). Obě zóny uvažujme vytápěné, nikoli však se stejnou návrhovou teplotou. V tomto<br />
případě se do podlahové plochy pro výpočet roční měrné potřeby tepla na vytápění<br />
nezapočítávají plochy dělicích konstrukcí mezi zónami narozdíl do výsledné podlahové<br />
plochy pro výši dotace.<br />
Podpora je přidělována formou dotace jako fixní částka na m 2 podlahové plochy rodinného<br />
nebo bytového domu. Dotace jsou poskytnuty na nejvýše 350 m 2 podlahové plochy<br />
u rodinných domů a na nejvýše 120 m 2 v průměru na jednu bytovou jednotku u bytových<br />
domů.Při současném zateplování a provádění přístavby nebo nástavby budovy se výše<br />
dotace určí na podlahovou plochu budovy včetně přístavby nebo nástavby, nejvýše však na<br />
1,5 násobek podlahové plochy budovy původního tvaru.<br />
Strana 10 - 21
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Č. revize: 7.0<br />
V Pokynu je dále u<strong>ve</strong>dena definice, jak uvažovat zkosené stropy v podkroví pro stano<strong>ve</strong>ní<br />
podlahové plochy pro dotaci.<br />
Podlahová plocha pro dotaci je uvažována v souladu s Vyhláškou č.<br />
268/2009 Sb. o technických požadavcích na stavby. U místnosti se<br />
šikmými stropy se do plochy obytné místnosti nezapočítává plocha se<br />
světlou výškou menší než je 1 200 mm (viz. obr. 4). Tato místnost<br />
záro<strong>ve</strong>ň musí mít min. výšku 2 300 mm nejméně nad polovinou této<br />
vymezené podlahové plochy. Ve výpočtu je podlahová plocha uvažována<br />
podle obálky vytápěné části budovy.<br />
Tato definice je v rozporu s definicí u<strong>ve</strong>denou v TNI 73 0329 a TNI 0330, kde se<br />
neuvažuje redukce podlahové plochy v případě místní snížené světlé výšky v části místnosti.<br />
Závěr<br />
Na závěr této kapitoly uvádíme cíl programu Zelená úsporám u<strong>ve</strong>dený v Příloze I ke<br />
směrnici MŽP č. 9/2009:<br />
Cílem Programu Zelená úsporám (dále jen Program), vyhlášeného Přílohami<br />
Směrnice č. 9/2009 Ministerstva životního prostředí (dále jen Směrnice)<br />
o poskytování finančních prostředků ze Státního fondu životního<br />
prostředí ČR (dále jen Fond), je zabezpečení realizace opatření<br />
<strong>ve</strong>doucích k úsporám energie a využití obnovitelných zdrojů energie<br />
(dále jen „OZE“) v obytných budovách (rodinných a bytových domech).<br />
Z u<strong>ve</strong>deného cíle vyplývá, že se jedná o dotace na obytné budovy definované podle vyhl.<br />
č. 268/2009 Sb. Velikost podlahové plochy pro výši dotace by tedy měla být vztažena na celý<br />
objekt a <strong>ve</strong>škeré vytápěné místnosti. Podlahová plocha pro výši dotaceby neměla<br />
býtsnižována o plochy místností („Neobývané“ prostory definované v Pokynu), které jsou <strong>ve</strong><br />
skutečnosti vytápěnými prostory.<br />
Strana 11 - 21
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Č. revize: 7.0<br />
5 Odvodňovaná plocha, účinná plocha střechy<br />
Při návrhu střešních konstrukcí se lze setkat s pojmy odvodňovaná plocha, účinná plocha<br />
střechy nebo účinná nepropustná plocha střechy.<br />
Odvodňovaná plochaje půdorysný průmět střešní roviny a je používána v následujících<br />
normách:<br />
• ČSN 73 1901 Navrhování střech – Základní ustano<strong>ve</strong>ní,<br />
• ČSN 73 3610 Navrhování klempířských konstrukcí.<br />
Odvodňovaná plocha slouží prostano<strong>ve</strong>ní dimenze střešních žlabů a odpadního potrubí. U<br />
šikmých střech se dří<strong>ve</strong> <strong>ve</strong>likost odvodňovacích prvků stanovovalaempiricky podle normy<br />
ČSN 73 3610 Klempířské práce sta<strong>ve</strong>bní, která určovala jakou dimenzi žlabů, potrubí lze pro<br />
určitý rozsah odvodňované plochy použít. V roce 2008 tato norma prošla revizí a dostala<br />
nový název ČSN 73 3610 Navrhování klempířských konstrukcí. V této normě již empirické<br />
tabulky nenaleznete a jste odkázáni na normy:<br />
• ČSN EN 12056-3 Vnitřní kanalizace - Gravitační systémy - Část 3: Odvádění dešťových<br />
vod ze střech - Navrhování a výpočet,<br />
• ČSN 75 6760 Vnitřní kanalizace.<br />
Stručně řečeno, na co dří<strong>ve</strong> stačila jednoduchá tabulka, nyní použijete výpočet, jehož<br />
metodika je popsána <strong>ve</strong> výše zmiňovaných normách.<br />
Strana 12 - 21
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Č. revize: 7.0<br />
Obrázek: Tabulka pro empirický návrh žlabů podle <strong>ve</strong>likosti odvodňované plochy<br />
Účinná plocha střechy je půdorysný průmět odvodňované plochy uváděný v m 2 , který se<br />
vypočte podle 4.3.2 ČSN EN 12056-3. Používá se pro výpočet odtoku dešťových vod dle<br />
norem ČSN 75 6760 a ČSN EN 12056-3. Pozor u účinné plochy střechy lze zohlednit vliv<br />
účinku větru, pokud národní a místní předpisy nestanovují jinak.<br />
Strana 13 - 21
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Č. revize: 7.0<br />
6 Pokryvná plocha<br />
Pokryvná plocha je plocha používaná pro oceňování ovocných dřevin, vinné révy,<br />
okrasných rostlin a jejich smíšených porostů.<br />
Celková pokryvná plocha trvalých porostů ovocných dřevin, vinné révy, okrasných rostlin a<br />
jejich smíšených porostů oceňovaných podle tohoto ustano<strong>ve</strong>ní na pozemcích <strong>ve</strong> funkčním<br />
celku může být nejvýše 1500 m 2 včetně. Pokryvnou plochou se v daném případě rozumí<br />
plocha kolmých průmětů obsahu všech korun jednotlivých rostlin na povrch pozemku, jehož<br />
jsou součástí. Pokud je pokryvná plocha těchto porostů větší než 1 500 m 2 , ocení se trvalé<br />
porosty ovocných dřevin, vinné révy, okrasných rostlin a jejich smíšených porostů podle § 41<br />
vyhlášky 3/2008 Sb.<br />
7 Užitková plocha<br />
Přinákupu nemovitosti nebo na realitním trhu je <strong>ve</strong> spojitosti s bytovou jednotkou často<br />
užíván pojem „užitková plocha“. Užitkovou plochou bytu se rozumí součet ploch všech jeho<br />
místností včetně místností <strong>ve</strong>dlejších užívaných výhradně nájemcem bytu, bez ploch<br />
domovního vyba<strong>ve</strong>ní včetně sklepů, upra<strong>ve</strong>ný podle zvláštního předpisu. Definici pojmu<br />
vymezuje vyhláška 85/1997 Sb. ze dne 8. dubna 1997, o nájemném z bytů pořízených v<br />
družstevní bytové výstavbě a úhradě za plnění poskytovaná s užíváním těchto bytů.<br />
Upozornění: Ve sta<strong>ve</strong>bních předpisech je rozlišována obytná a užitková podlahová plocha<br />
bytu, jakožto i podlahová plocha budovy. Tyto předpisy si pojmy přizpůsobují podle účelu<br />
jejich použití (stano<strong>ve</strong>ní nájemného, ceny, energetické náročnosti stavby atd.), proto je nutné<br />
brát v úvahu, že v různých sta<strong>ve</strong>bních předpisech mohou mít pojmy různé významy.<br />
8 Zastavěná plocha<br />
Zastavěná plocha v projektech je často magické číslo, které si občas různé subjekty<br />
upravují k obrazu svému. Tyto účelné úpravy se liší dle potřeby. Jednou je potřeba míti<br />
zastavěnou plochu nižší za účelem zjednodušení sta<strong>ve</strong>bního řízení, někdy naopak vyhovuje<br />
číslo vyšší za účelem výhodnějšího zhodnocení stavby atd. Tomuto laborování nahrávají i<br />
předpisy a zákony, které nestanovují žádné specifické příklady a nereagují na vývoj<br />
konstrukčních systémů poslední doby.<br />
Zastavěná plocha a způsob jejího výpočtu je popsán v normě ČSN 73 4055 Výpočet<br />
obestavěného prostoru pozemních sta<strong>ve</strong>bních objektů a katastrální vyhlášce 26/2007 Sb.<br />
Pro pochopení problematiky si u<strong>ve</strong>ďme, co předpisy o zastavěné ploše říkají:<br />
Zastavěná plocha v ČSN 73 4055<br />
Zastavěná plocha je plocha půdorysného řezu vnějším obvodem svislých konstrukcí<br />
uvažovaného celku (budovy, podlaží nebo jejích částí); v I. podlaží se měří nad podnoží<br />
Strana 15 - 21
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Č. revize: 7.0<br />
Poznámky<br />
• Z pohledu legislativy se zastavěnou plochou rozumí pozemky fyzicky zastavěné<br />
budovami i nádvoří k nim náležející. Sta<strong>ve</strong>bní plocha je evidována v katastru<br />
nemovitostí jako sta<strong>ve</strong>bní parcela další parcely tvořící souvislý celek s obytnými a<br />
hospodářskými budovami.<br />
• Zastavěná plocha a nádvoří jsou pozemky, na kterých jsou posta<strong>ve</strong>ny budovy<br />
(kromě skleníků a japanů) a nádvoří náležející k obytným, hospodářským nebo<br />
průmyslovým budovám jako jejich příslušenství. Je součtem zastavěných ploch<br />
jednotlivých budov na pozemku.<br />
• Podle ustano<strong>ve</strong>ní § 2, odst. 1 písm. c) zákona č. 183/2006 Sb., v platném znění se<br />
rozumí zastavěným sta<strong>ve</strong>bním pozemkem takový pozemek, který je evidován v<br />
katastru nemovitostí jako sta<strong>ve</strong>bní parcela další pozemkové parcely zpravidla pod<br />
společným oplocením tvořící souvislý celek s obytnými a hospodářskými budovami.<br />
Další informace a pokyny pro stano<strong>ve</strong>ní zastavěné plochy naleznete i v oceňovací<br />
vyhlášce 3/2008 Sb.:<br />
Pokyny pro stano<strong>ve</strong>ní zastavěné plochy stavby (3/2008 Sb. oceňovací vyhláška)<br />
• Zastavěnou plochou stavby se rozumí plocha ohraničená ortogonálními průměty<br />
vnějšího líce svislých konstrukcí všech nadzemních i podzemních podlaží do<br />
vodorovné roviny. Izolační přizdívky se nezapočítávají.<br />
• Zastavěnou plochou nadzemní části stavby se rozumí plocha ohraničená<br />
ortogonálními průměty vnějšího líce svislých konstrukcí všech nadzemních podlaží<br />
do vodorovné roviny.<br />
• Zastavěnou plochou podzemní části stavby se rozumí plocha ohraničená<br />
ortogonálními průměty vnějšího líce svislých konstrukcí všech podzemních podlaží<br />
do vodorovné roviny. Izolační přizdívky se nezapočítávají.<br />
Pokyny pro stano<strong>ve</strong>ní zastavěné plochy podlaží (3/2008 Sb. oceňovací vyhláška)<br />
• Zastavěnou plochou podlaží se rozumí plocha půdorysného řezu v úrovni horního<br />
líce podlahy tohoto podlaží, vymezená vnějším lícem obvodových konstrukcí tohoto<br />
podlaží včetně omítky. U objektů poloodkrytých (bez některých obvodových stěn) je<br />
vnějším obvodem obalová čára <strong>ve</strong>dená vnějším lícem svislých konstrukcí. <strong>Plochy</strong><br />
lodžií a arkýřů se započítávají. U zastřešených sta<strong>ve</strong>b nebo jejich částí bez<br />
obvodových svislých konstrukcí je zastavěná plocha podlaží vymezena ortogonálním<br />
průmětem střešní konstrukce do vodorovné roviny.<br />
• Do zastavěné plochy podlaží se započte i plocha, v níž není strop nižšího podlaží,<br />
například schodiště, haly a dvorany probíhající přes více podlaží. Započítává se<br />
plocha prostor podloubí, průjezdů a podobně, které jsou součástí nosných konstrukcí<br />
sta<strong>ve</strong>b. Pokud nejsou součástí nosných konstrukcí sta<strong>ve</strong>b, oceňují se samostatně.<br />
• Průměrná zastavěná plocha podlaží se zjistí jako součet zastavěných ploch všech<br />
podlaží dělený počtem podlaží.<br />
Strana 18 - 21
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Č. revize: 7.0<br />
Výpočet zastavěné plochy a právní odpovědnost<br />
Doložení výpočtu zastavěné plochy sta<strong>ve</strong>bního objektu má být dle vyhlášky č. 499/2006<br />
Sb., o dokumentaci sta<strong>ve</strong>b, má být součástí technické zprávy a dokumentace předkládané<br />
sta<strong>ve</strong>bníkem sta<strong>ve</strong>bnímu úřadu. Odpovědnost za výpočet zastavěné plochy nese projektant<br />
a v případě pochybností, sporů lze přizvat znalce.<br />
Poznámka<br />
Podlahovou, užitkovou a jiné plochy definuje např. i Vyhláška hl. m. Prahy 26/1999, o<br />
obecných technických požadavcích na výstavbu v hlavním městě Praze, autoři se však<br />
rozhodli již tak rozsáhlý článek nezahlcovat výklady pojmů z městských vyhlášek.<br />
Poděkování<br />
Rádi bychom poděkovali následujícím osobám za věcné připomínky k jednotlivým částem<br />
článku:<br />
• JUDr. Pavla Schödelbauerová (podlahová plocha obecně, zastavěná plocha),<br />
• Doc. Ing. Dr. Zbyněk Svoboda (podlahová plocha v tepelnětechnických výpočtech),<br />
• Ing. Jiří Šála CSc. (podlahová plocha v tepelnětechnických výpočtech),<br />
• Ing. Danuše Čuprová, CSc. (připomínky a recenze k článku),<br />
• Ing. arch. Zdena Umlášková.<br />
Zdroje a použitá literatura<br />
• 3/2008 Sb. VYHLÁŠKA ze dne 3. ledna 2008, o pro<strong>ve</strong>dení některých ustano<strong>ve</strong>ní<br />
zákona č. 151/1997 Sb., o oceňování majetku a o změně některých zákonů, <strong>ve</strong><br />
znění pozdějších předpisů, (oceňovací vyhláška); (Změny: 456/2008 Sb.; 460/2009<br />
Sb.),<br />
• 26/2007 Sb. VYHLÁŠKA ze dne 5. února 2007, kterou se provádí zákon č. 265/1992<br />
Sb., o zápisech vlastnických a jiných věcných práv k nemovitostem, <strong>ve</strong> znění<br />
pozdějších předpisů, a zákon č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České<br />
republiky (katastrální zákon), <strong>ve</strong> znění pozdějších předpisů, (katastrální vyhláška);<br />
(Změna: 164/2009 Sb.),<br />
• 72/1994 Sb. ZÁKON ze dne 24. března 1994, kterým se upravují některé<br />
spoluvlastnické vztahy k budovám a některé vlastnické vztahy k bytům a nebytovým<br />
prostorům a doplňují některé zákony (zákon o vlastnictví bytů) (Změna: 273/1994<br />
Sb., 280/1996 Sb., 97/1999 Sb., 103/2000 Sb., 229/2001 Sb., 451/2001 Sb.,<br />
320/2002 Sb., 437/2003 Sb., 171/2005 Sb., 179/2005 Sb., 296/2007 Sb., 345/2009<br />
Sb.),<br />
Strana 19 - 21
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Č. revize: 7.0<br />
• 107/2006 Sb. ZÁKON ze dne 14. března 2006 o jednostranném zvyšování<br />
nájemného z bytu a o změně zákona č. 40/1964; Sb., občanský zákoník, <strong>ve</strong> znění<br />
pozdějších předpisů; Změna: 150/2009 Sb.,<br />
• 148/2007 Sb. VYHLÁŠKA ze dne 18. června 2007 o energetické náročnosti budov,<br />
• 151/1997 Sb. ZÁKON ze dne 17. června o oceňování majetku a o změně některých<br />
zákonů (Změny: 121/2000 Sb.; 237/2004 Sb., 257/2004 Sb.; 296/2007 Sb.),<br />
• 268/2009 Sb. VYHLÁŠKA ze dne 12. srpna 2009 o technických požadavcích na<br />
stavby,<br />
• 372/2001 Sb. VYHLÁŠKA Ministerstva pro místní rozvoj ze dne 12. října 2001,<br />
kterou se stanoví pravidla pro rozúčtování nákladů na tepelnou energii na vytápění a<br />
nákladů na poskytování teplé užitkové vody mezi konečné spotřebitele,<br />
• 406/2000 Sb. ZÁKON ze dne 25. října 2000 o hospodaření energií (Změna:<br />
359/2003 Sb., 694/2004 Sb., 180/2005 Sb., 177/2006 Sb., 214/2006 Sb., 574/2006<br />
Sb., 177/2006 Sb. (část), 186/2006 Sb., 393/2007 Sb., 124/2008 Sb., 177/2006 Sb.<br />
(část), 223/2009 Sb.),<br />
• 501/2006 Sb. VYHLÁŠKA ze dne 10. listopadu 2006 o obecných požadavcích na<br />
využívání území; (Změna: 269/2009 Sb.; Změna: 22/2010 Sb.),<br />
• 526/2006 Sb. VYHLÁŠKA ze dne 22. listopadu 2006, kterou se provádějí některá<br />
ustano<strong>ve</strong>ní sta<strong>ve</strong>bního zákona <strong>ve</strong> věcech sta<strong>ve</strong>bního řádu,<br />
• ČSN 06 0210 Výpočet tepelných ztrát budov při ústředním vytápění (5.1994); Změna<br />
Z1 (2.1999); Zrušena (9.2008),<br />
• ČSN 73 0802 Požární bezpečnost sta<strong>ve</strong>b – Nevýrobní objekty,<br />
• ČSN 73 0804 Požární bezpečnost sta<strong>ve</strong>b – Výrobní objekty,<br />
• ČSN 73 1901 Navrhování střech - Základní ustano<strong>ve</strong>ní (1.1999),<br />
• ČSN 73 3610 Klempířské práce sta<strong>ve</strong>bní (7. 12. 1987),<br />
• ČSN 73 3610 Navrhování klempířských konstrukcí (3.2008); Změna: Z1 (11.2008),<br />
• ČSN 73 4301 Obytné budovy (6.2004); Změna: Z1 (7.2005); Změna: Z2 (9.2009),<br />
• ČSN 73 4055 Výpočet obestavěného prostoru pozemních sta<strong>ve</strong>bních objektů<br />
(1.1963),<br />
• ČSN 75 6760 Vnitřní kanalizace (5.2003),<br />
• ČSN EN 12056-3 Vnitřní kanalizace - Gravitační systémy - Část 3: Odvádění<br />
dešťových vod ze střech - Navrhování a výpočet (6.2001); Změna: Z1 (5.2003),<br />
• ČSN EN 12831 Tepelné soustavy v budovách - Výpočet tepelného výkonu (3.2005);<br />
Oprava: Opr.1 (8.2005),<br />
• ČSN EN ISO 13789 Tepelné chování budov - Měrné tepelné toky prostupem tepla a<br />
větráním - Výpočtová metoda (2.2009),<br />
• TNI 73 0329 Zjednodušené výpočtové hodnocení a klasifikace obytných budov s<br />
<strong>ve</strong>lmi nízkou potřebou tepla na vytápění - Rodinné domy (2.2009); Oprava: Opr.1<br />
(4.2009),<br />
• TNI 73 0330 Zjednodušené výpočtové hodnocení a klasifikace obytných budov s<br />
<strong>ve</strong>lmi nízkou potřebou tepla na vytápění - Bytové domy (6.2009),<br />
• Směrnice MŽP č. 9/2009 o poskytování finančních prostředků ze Státního fondu<br />
životního prostředí ČR v rámci Programu Zelená úsporám,<br />
Strana 20 - 21
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Č. revize: 7.0<br />
• Pokyn k Příloze I/1 Směrnice MŽP č. 9/2009,<br />
• Nový sta<strong>ve</strong>bní zákon a související předpisy (Metodická pomůcka pro sta<strong>ve</strong>bní úřady<br />
Zlínského kraje 2010),<br />
• Podlahová, obytná a užitková (užitná) plocha bytu nebo domu (Marie Báčová,<br />
Informační centrum ČKAIT)<br />
• Doc. Ing. Dr. Zbyněk Svoboda - Blog Sta<strong>ve</strong>bní fyzika (http://blog.kdata.cz/sta<strong>ve</strong>bnifyzika/),<br />
• JUDr. Pavla Schödelbauerová - Byty: jak na výpočet plochy?- Sta<strong>ve</strong>bní fórum<br />
(http://www.sta<strong>ve</strong>bni-forum.cz),<br />
• i-EKIS - Internetové energetické konsultační a informační středisko (http://www.iekis.cz/),<br />
• MOJEREALITY.COM (http://www.mojereality.com/),<br />
• Sta<strong>ve</strong>bní klub (http://www.sta<strong>ve</strong>bniklub.cz/).<br />
Strana 21 - 21
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Tento dokument je přílohou k článku „<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví“ a obsahuje přehled definicí,<br />
výkladů podlahových ploch, včetně odkazů na citované zdroje.<br />
Obsah<br />
1 Podlahová plocha obecně .................................................................................................. 2<br />
1.1 Podlahová plocha (72/1994 Sb.) ...................................................................................... 2<br />
1.2 Podlahová plocha (107/2006 Sb.) .................................................................................... 3<br />
1.3 Podlahová plocha (148/2007 Sb.) .................................................................................... 4<br />
1.4 Podlahová plocha (151/1997 Sb.) .................................................................................... 4<br />
1.5 Podlahová plocha (268/2009 Sb.) .................................................................................... 4<br />
1.6 Podlahová plocha (372/2001 Sb.) .................................................................................... 4<br />
2 Podlahová plocha v tepelnětechnických výpočtech ............................................................ 5<br />
2.1 Rozměry pro výpočet tepelného výkonu/ztrát .................................................................. 5<br />
2.2 Celková podlahová plocha (406/2006) ............................................................................. 5<br />
2.3 Podlahová plocha (TNI 73 0329) ..................................................................................... 6<br />
2.4 Podlahová plocha (TNI 73 0330) ..................................................................................... 6<br />
2.5 Podlahová plocha (Příloha č.I/1 k Směrnici MŽP 9/2009) ................................................ 7<br />
2.6 Podlahová plocha (Pokyn k Příloze č.I/1 k Směrnice MŽP 9/2009) .................................. 7<br />
3 Odvodňovaná plocha, účinná plocha střechy...................................................................... 8<br />
4 Pokryvná plocha ................................................................................................................11<br />
5 Užitná plocha .....................................................................................................................11<br />
6 Zastavěná plocha ..............................................................................................................12<br />
7 Měření a výpočet výměr sta<strong>ve</strong>b a jejich částí.....................................................................19<br />
8 Přesah stavby na sousední pozemek ................................................................................19<br />
Strana 1 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
1 Podlahová plocha obecně<br />
1.1 Podlahová plocha (72/1994 Sb.)<br />
Obecná ustano<strong>ve</strong>ní<br />
§ 1 Předmět a rozsah úpravy<br />
(1) Tento zákon upravuje spoluvlastnictví budovy, u něhož spoluvlastník budovy je<br />
vlastníkem bytu nebo nebytového prostoru jako prostorově vymezené části budovy a<br />
záro<strong>ve</strong>ň podílovým spoluvlastníkem společných částí budovy.<br />
(2) Zákon upravuje vznik spoluvlastnictví budovy, práva a povinnosti vlastníků bytů a<br />
nebytových prostorů, jejich vzájemné vztahy, spoluvlastnictví společných částí<br />
budovy a některá práva a povinnosti sta<strong>ve</strong>bníků při výstavbě bytů a nebytových<br />
prostorů v budově <strong>ve</strong> spoluvlastnictví podle tohoto zákona.<br />
(3) Zákon upravuje též práva a povinnosti jiných subjektů v souvislosti se vznikem a s<br />
převodem nebo přechodem spoluvlastnictví budovy podle odstavce 1.<br />
(4) Spoluvlastnictví budovy a vlastnictví bytu nebo nebytového prostoru v ní podle tohoto<br />
zákona lze nabýt pouze v budovách, které mají alespoň dva byty nebo dva<br />
samostatné nebytové prostory nebo alespoň jeden byt a jeden samostatný nebytový<br />
prostor.<br />
§ 2 Vymezení pojmů<br />
Pro účely tohoto zákona se rozumí<br />
a) budovou trvalá stavba spojená se zemí pevným základem, která je prostorově<br />
soustředěna a na<strong>ve</strong>nek uzavřena obvodovými stěnami a střešními konstrukcemi<br />
s nejméně dvěma prostorově uzavřenými samostatnými užitkovými prostory, s<br />
výjimkou hal. Rozhodnutím vlastníka za budovu lze považovat rovněž sekci se<br />
samostatným vchodem, pokud je samostatně označena číslem popisným a je tak<br />
sta<strong>ve</strong>bně technicky uspořádána, že může plnit samostatně základní funkci budovy.<br />
b) bytem místnost nebo soubor místností, které jsou podle rozhodnutí sta<strong>ve</strong>bního úřadu<br />
určeny k bydlení,<br />
c) nebytovým prostorem místnost nebo soubor místností, které jsou podle rozhodnutí<br />
sta<strong>ve</strong>bního úřadu určeny k jiným účelům než k bydlení; nebytovými prostory nejsou<br />
příslušenství bytu^1) nebo příslušenství nebytového prostoru ani společné části<br />
domu,<br />
d) domem s byty a nebytovými prostory <strong>ve</strong> vlastnictví taková budova, která je <strong>ve</strong><br />
spoluvlastnictví podle tohoto zákona (dále jen "dům"),<br />
e) rozestavěným bytem místnost nebo soubor místností, určených v souladu se<br />
sta<strong>ve</strong>bním povolením k bydlení, pokud je rozestavěn v domě, který je alespoň v<br />
takovém stupni rozestavěnosti, že je již na<strong>ve</strong>nek uzavřen obvodovými stěnami a<br />
střešní konstrukcí,<br />
f) rozestavěným nebytovým prostorem místnost nebo soubor místností, určených v<br />
souladu se sta<strong>ve</strong>bním povolením k jiným účelům než k bydlení, pokud je rozestavěn<br />
Strana 2 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
v domě, který je alespoň v takovém stupni rozestavěnosti, že je již na<strong>ve</strong>nek uzavřen<br />
obvodovými stěnami a střešní konstrukcí,<br />
g) společnými částmi domu části domu určené pro společné užívání, zejména základy,<br />
střecha, hlavní svislé a vodorovné konstrukce, vchody, schodiště, chodby, balkóny,<br />
terasy, prádelny, sušárny, kočárkárny, kotelny, komíny, výměníky tepla, rozvody<br />
tepla, rozvody teplé a studené vody, kanalizace, plynu, elektřiny, vzduchotechniky,<br />
výtahy, hromosvody, společné antény, a to i když jsou umístěny mimo dům; dále se<br />
za společné části domu považují příslušenství^1a) domu (například drobné stavby) a<br />
společná zařízení domu (například vyba<strong>ve</strong>ní společné prádelny),<br />
h) jednotkou byt nebo nebytový prostor nebo rozestavěný byt nebo rozestavěný<br />
nebytový prostor jako vymezená část domu podle tohoto zákona,<br />
i) podlahovou plochou bytu nebo rozestavěného bytu podlahová plocha všech<br />
místností, včetně místností, které tvoří příslušenství bytu nebo rozestavěného bytu,<br />
j) podlahovou plochou nebytového prostoru nebo rozestavěného nebytového prostoru<br />
podlahová plocha všech místností nebytového prostoru nebo rozestavěného<br />
nebytového prostoru včetně ploch určených výhradně k užívání s nebytovým<br />
prostorem, popřípadě s rozestavěným nebytovým prostorem; do této plochy se<br />
započítává jednou polovinou podlahová plocha vnitřních ochozů a jiných ploch, které<br />
jsou součástí meziprostoru,<br />
k) zastavěným pozemkem pozemek zastavěný bytovým domem, ohraničený obvodem<br />
bytového domu.<br />
Zdroj: 72/1994 Sb. ZÁKON ze dne 24. března 1994, kterým se upravují některé<br />
spoluvlastnické vztahy k budovám a některé vlastnické vztahy k bytům a nebytovým<br />
prostorům a doplňují některé zákony (zákon o vlastnictví bytů) (Změna: 273/1994 Sb.,<br />
280/1996 Sb., 97/1999 Sb., 103/2000 Sb., 229/2001 Sb., 451/2001 Sb., 320/2002 Sb.,<br />
437/2003 Sb., 171/2005 Sb., 179/2005 Sb., 296/2007 Sb., 345/2009 Sb.)<br />
1.2 Podlahová plocha (107/2006 Sb.)<br />
§ 2 Základní pojmy<br />
Pro účely tohoto zákona se rozumí<br />
d) podlahovou plochou bytu součet podlahových ploch všech místností bytu a jeho<br />
příslušenství 1) , a to i mimo byt, pokud jsou užívány výhradně nájemcem bytu;<br />
podlahová plocha sklepů, které nejsou místnostmi, a podlahová plocha balkonů,<br />
lodžií a teras se započítává pouze jednou polovinou.<br />
1) § 121 odst. 2 občanského zákoníku.<br />
Zdroj: 107/2006 Sb. ZÁKON ze dne 14. března 2006 o jednostranném zvyšování<br />
nájemného z bytu a o změně zákona č. 40/1964; Sb., občanský zákoník, <strong>ve</strong> znění<br />
pozdějších předpisů; Změna: 150/2009 Sb.<br />
Strana 3 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Poznámka: Pokud pronajímatel zvyšuje nájemné podle zákona č. 107/2006 Sb., je třeba<br />
provést nový výpočet započitatelné podlahové plochy. V ostatních případech platí to, co<br />
vyplývá z nájemní smlouvy resp. evidenčního listu.<br />
1.3 Podlahová plocha (148/2007 Sb.)<br />
§ 2 Základní pojmy<br />
Pro účely této vyhlášky se rozumí:<br />
l) systémovou hranicí plocha tvořená vnějším povrchem konstrukcí ohraničujících<br />
zónu,<br />
Zdroj: 148/2007 Sb. VYHLÁŠKA ze dne 18. června 2007 o energetické náročnosti budov<br />
1.4 Podlahová plocha (151/1997 Sb.)<br />
§ 8 Oceňování bytu a nebytového prostoru<br />
(5) Podlahová plocha bytu nebo nebytového prostoru je součet všech plošných výměr<br />
podlah jednotlivých místností a prostor tvořících příslušenství bytu nebo nebytového<br />
prostoru.<br />
Zdroj: 151/1997 Sb. ZÁKON ze dne 17. června o oceňování majetku a o změně některých<br />
zákonů (Změny: 121/2000 Sb.; 237/2004 Sb.; 257/2004 Sb.; 296/2007 Sb.)<br />
1.5 Podlahová plocha (268/2009 Sb.)<br />
§ 3 Základní pojmy<br />
Pro účely této vyhlášky se rozumí<br />
i) obytnou místností část bytu, která splňuje požadavky předepsané touto vyhláškou, je<br />
určena k trvalému bydlení a má nejmenší podlahovou plochu 8 m 2 . Kuchyň, která má<br />
plochu nejméně 12 m 2 a má zajištěno přímé denní osvětlení, přímé větrání a vytápění<br />
s možností regulace tepla, je obytnou místností. Pokud tvoří byt jedna obytná<br />
místnost, musí mít podlahovou plochu nejméně 16 m 2 ; u místností se šikmými stropy<br />
se do plochy obytné místnosti nezapočítává plocha se světlou výškou menší než 1,2<br />
m,<br />
Zdroj: 268/2009 Sb. VYHLÁŠKA ze dne 12. srpna 2009 o technických požadavcích na<br />
stavby<br />
1.6 Podlahová plocha (372/2001 Sb.)<br />
§ 1 Předmět úpravy<br />
Tato vyhláška stanoví pravidla pro rozúčtování nákladů na tepelnou energii na vytápění a<br />
nákladů na poskytování teplé užitkové vody mezi konečné spotřebitele v zúčtovací jednotce<br />
za zúčtovací období.<br />
Strana 4 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
§ 2 Vymezení pojmů<br />
Pro účely této vyhlášky se rozumí<br />
d) podlahovou plochou - podlahová plocha místností bytu a nebytového prostoru<br />
kromě teras, balkónů a lodžií (i zasklených) a <strong>ve</strong>dlejších prostorů, které jsou<br />
umístěny mimo byt; do podlahové plochy se započítává i plocha zastavěná<br />
kuchyňskou linkou, <strong>ve</strong>stavěným nábytkem, kamny nebo jiným topným tělesem.<br />
Nezapočítává se plocha okenních a d<strong>ve</strong>řních ústupků,<br />
e) započitatelnou podlahovou plochou - podlahová plocha vynásobená koeficienty<br />
u<strong>ve</strong>denými v příloze č. 1 části A. k této vyhlášce; mají-li některé místnosti<br />
v zúčtovací jednotce rozdílnou výšku stropů nebo stropy zkosené, započitatelná<br />
podlahová plocha těchto místností se vynásobí koeficientem podílu objemu<br />
vytápěného prostoru k objemu vypočtenému z podlahové plochy a výšky stropu<br />
převládajících místností v zúčtovací jednotce,<br />
f) podlahovou plochou nebytových prostorů pro účely poskytování teplé užitkové<br />
vody - podlahová plocha vynásobená koeficienty stano<strong>ve</strong>nými podle přílohy č. 1<br />
části B. k této vyhlášce,<br />
Zdroj: 372/2001 Sb. VYHLÁŠKA Ministerstva pro místní rozvoj ze dne 12. října 2001, kterou<br />
se stanoví pravidla pro rozúčtování nákladů na tepelnou energii na vytápění a nákladů na<br />
poskytování teplé užitkové vody mezi konečné spotřebitele<br />
2 Podlahová plocha v tepelnětechnických<br />
výpočtech<br />
2.1 Rozměry pro výpočet tepelného výkonu/ztrát<br />
Výběr rozměrů budovy se musí jednoznačně určit. Bez ohledu na výběr, do výpočtu musí<br />
být zahrnuty ztráty celkovými vnějšími plochami stěn. Mohou se použít vnitřní, vnější, nebo<br />
celkové vnitřní rozměry podle EN ISO 13789, ale volba rozměrů se musí jednoznačně<br />
stanovit a dodržet v celém výpočtu. Upozornění - EN ISO 13789 nezahrnuje výpočtový<br />
postup po jednotlivých místnostech.<br />
Zdroj: ČSN EN 12831 Tepelné soustavy v budovách - Výpočet tepelného výkonu (3.2005);<br />
Oprava: Opr.1 (8.2005).<br />
2.2 Celková podlahová plocha (406/2006)<br />
§ 2 Základní pojmy<br />
Pro účely tohoto zákona se rozumí<br />
p) celkovou podlahovou plochou podlahová plocha všech podlaží budovy vymezená<br />
mezi vnějšími stěnami, bez neobyvatelných sklepů a oddělených nevytápěných<br />
prostor,<br />
Strana 5 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Zdroj: 406/2000 Sb. ZÁKON ze dne 25. října 2000 o hospodaření energií (Změna: 359/2003<br />
Sb., 694/2004 Sb., 180/2005 Sb., 177/2006 Sb., 214/2006 Sb., 574/2006 Sb., 177/2006 Sb.<br />
(část), 186/2006 Sb., 393/2007 Sb., 124/2008 Sb., 177/2006 Sb. (část), 223/2009 Sb.).<br />
2.3 Podlahová plocha (TNI 73 0329)<br />
2.2 Započtení podlahových ploch<br />
2.2.1 Podlahová plocha se uvažuje, jako celková vnitřní, podle ČSN EN ISO 13789<br />
(obrázek 2).<br />
2.2.2 Neuvažuje se žádná redukce podlahové plochy v případě místně snížené výšky v části<br />
místnosti.<br />
2.2.3 Plocha schodiště (půdorysný průmět) se započítává jedenkrát v každém vytápěném<br />
podlaží. V případě, že schodištěm prochází systémová hranice budovy, započte se plocha<br />
schodiště přiměřeně.<br />
Zdroj: TNI 73 0329 Zjednodušené výpočtové hodnocení a klasifikace obytných budov s<br />
<strong>ve</strong>lmi nízkou potřebou tepla na vytápění - Rodinné domy (2.2009); Oprava: Opr.1 (4.2009).<br />
2.4 Podlahová plocha (TNI 73 0330)<br />
3.1 Započtení ploch konstrukcí a podlahových ploch<br />
3.1.2 Podlahová plocha se uvažuje, jako celková vnitřní podle ČSN EN ISO 13789).<br />
Neuvažuje se žádná redukce podlahové plochy v případě místně snížené výšky v části<br />
místnosti.<br />
3.1.3 Plocha schodiště (půdorysný průmět) se započítává jedenkrát v každém vytápěném<br />
podlaží. V případě, že schodištěm prochází systémová hranice budovy, započte se plocha<br />
schodiště přiměřeně.<br />
Zdroj: TNI 73 0330 Zjednodušené výpočtové hodnocení a klasifikace obytných budov s<br />
<strong>ve</strong>lmi nízkou potřebou tepla na vytápění - Bytové domy (6.2009)<br />
Strana 6 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
2.5 Podlahová plocha (Příloha č.I/1 k Směrnici MŽP 9/2009)<br />
Pro potřeby Programu se rozumí:<br />
podlahovou plochou celková vnitřní podlahová plocha všech podlaží budovy vymezená<br />
vnitřní stranou vnějších stěn, bez neobyvatelných sklepů a oddělených nevytápěných prostor<br />
(zák. č. 406/2006 Sb., § 2, písm. p), <strong>ve</strong> znění pozdějších předpisů;<br />
Postup při současném zateplení a rozšíření podlahové plochy (<strong>ve</strong> smyslu zákona<br />
406/2006 Sb., § 2, písm. p):<br />
Pokud vlastník rodinného a bytového domu v budově <strong>ve</strong>dle jejího zateplení záro<strong>ve</strong>ň rozšiřuje<br />
podlahovou plochu <strong>ve</strong> smyslu zákona 406/2006 Sb, § 2, písm. p), vztahují se měrné roční<br />
potřeby tepla na vytápění a výše dotace k podlahové ploše následujícím způsobem:<br />
- hodnota měrné roční potřeby tepla na vytápění před realizací opatření se počítá na<br />
podlahovou plochu budovy původního stavu<br />
- hodnota měrné roční potřeby tepla na vytápění po realizaci opatření se počítá na<br />
podlahovou plochu budovy předpokládaného nového stavu<br />
- výše dotace se určí na podlahovou plochu budovy předpokládaného nového stavu,<br />
nejvýše však na 1,5násobek podlahové plochy budovy původního stavu<br />
Pokud vlastník rodinného domu realizuje samostatnou přístavbu obsahující minimálně jednu<br />
samostatnou bytovou jednotku, může při dosažení pasivního standardu žádat o dotaci<br />
z oblasti podpory B. Pokud v tomto případě záro<strong>ve</strong>ň žádá dotaci na zateplení původní<br />
budovy, podlahová plocha přístavby, ani její potřeba tepla na vytápění se nezapočítává do<br />
výpočtů pro podporu z oblasti A.<br />
Zdroj: Směrnice MŽP č. 9/2009 o poskytování finančních prostředků ze Státního fondu<br />
životního prostředí ČR v rámci Programu Zelená úsporám<br />
2.6 Podlahová plocha (Pokyn k Příloze č.I/1 k Směrnice<br />
MŽP 9/2009)<br />
Ze Směrnice:<br />
Podlahovou plochou se pro potřeby Programu rozumí celková vnitřní podlahová plocha<br />
všech podlaží budovy vymezená vnitřní stranou vnějších stěn, bez neobývaných sklepů a<br />
oddělených nevytápěných prostor (zák. č. 406/2006 Sb., § 2, písm. p).<br />
Pozn.:<br />
Celková vnitřní podlahová plocha se rozumí od vnitřních stran obvodových stěn včetně<br />
plochy pod vnitřními stěnami a příčkami. Podlahová plocha prostorů, které procházejí přes<br />
více podlaží (např. schodiště), se započítává v každém podlaží.<br />
Strana 7 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Pokud se v objektu nacházejí prostory, které nejsou určeny k trvalému bydlení (komerční a<br />
jiné využití) a objekt splňuje podmínku, že více jak 50% plochy je určeno pro bydlení, nahlíží<br />
se na tyto prostory <strong>ve</strong> vztahu k podlahové ploše také jako na prostory pro bydlení.<br />
VÝKLAD<br />
Jedná se o vytápěnou plochu objektu přímo nebo nepřímo přes okolní místnosti a to bez<br />
„neobývaných“ prostorů.<br />
„Neobývanými“ prostory se rozumí zejm. garáže, dílny, sklady, prádelny, kočárkárny,<br />
sklepní kóje a další suterénní (příp. přízemní) neobývané místnosti, půdní prostory bez<br />
obytné <strong>ve</strong>stavby, apod.<br />
Do výpočtu měrné potřeby tepla na vytápění se „neobývané“ prostory uvažují jako<br />
nevytápěný prostor a do podlahové plochy určené pro dotaci se nezahrnují.<br />
OSTATNÍ UJEDNÁNÍ:<br />
Jak uvažovat zkosené stropy v podkroví<br />
Podlahová plocha pro dotaci je uvažována v souladu s Vyhláškou č. 268/2009 Sb. o<br />
technických požadavcích na stavby. U místnosti se šikmými stropy se do plochy obytné<br />
místnosti nezapočítává plocha se světlou výškou menší než je 1 200 mm (viz. obr. 4). Tato<br />
místnost záro<strong>ve</strong>ň musí mít min. výšku 2 300 mm nejméně nad polovinou této vymezené<br />
podlahové plochy.<br />
Ve výpočtu je podlahová plocha uvažována podle obálky vytápěné části budovy.<br />
3 Odvodňovaná plocha, účinná plocha střechy<br />
ČSN 73 1901 Navrhování střech - Základní ustano<strong>ve</strong>ní<br />
Příloha G (informativní)<br />
G.13 Vnější odvodňovací prvky se doporučuje umísťovat mimo půdorys objektu. Při návrhu<br />
se vychází ze zásad ČSN 73 6760 a ČSN 73 3610.<br />
G.20 Návrh dešťového odpadního potrubí závisí na <strong>ve</strong>likostí odvodňované plochy, na tvaru<br />
odvodňovacích prvků, specifické vydatnosti deště v daném místě stavby a na součiniteli<br />
odtoku. Dimenzování dešťového odpadního potrubí se řídí ustano<strong>ve</strong>ními ČSN 73 6760.<br />
Zdroj: ČSN 73 1901 Navrhování střech - Základní ustano<strong>ve</strong>ní (1.1999)<br />
ČSN 73 3610 Navrhování klempířských konstrukcí<br />
F.6 Klempířské konstrukce pro odvodnění střech<br />
F.6.2 Při návrhu klempířských konstrukcí pro odvodnění střech se zohlední především<br />
množství odváděných dešťových vod, klimatické poměry, zatížení sněhem, způsob odvodu<br />
Strana 8 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
srážkových vod od objektu, riziko zanášení a zamrzání. Množství odváděných dešťových<br />
vod se stanoví podle příslušných technických norem 1) .<br />
1) ČSN EN 12056-3<br />
Zdroj: ČSN 73 3610 Navrhování klempířských konstrukcí (3.2008); Změna: Z1 (11.2008)<br />
ČSN 75 6760 Vnitřní kanalizace<br />
6.8.1 Výpočet odtoku desťových vod<br />
Pro určení odtoku desťových vod Q r v l/s z odvodňované plochy se používá rovnice:<br />
Q r = i . A. C<br />
kde<br />
i je intenzita deště, která se pro střehy a plochy ohrožující budovu zapla<strong>ve</strong>ním<br />
uvažujehodnotou i = 0,03 l/s.m 2 ; pro ostatní plochy se intenzita deště uvažuje<br />
hodnotou podle ČSN 75 6101;<br />
A půdorysný průmět odvodňované plochy nebo účinná plocha střechy vypočtená<br />
podle 4.3.2 ČSN EN 12056-3:2001 v m 2 ;<br />
C součinitel odtoku dešťových vod, bez rozměru, podle tabulky 9.<br />
Zdroj: ČSN 75 6760 Vnitřní kanalizace (5.2003)<br />
ČSN EN 12056-3 Vnitřní kanalizace - Gravitační systémy - Část 3<br />
4 Výpočty odtoku dešťových vod<br />
4.1 Odtok dešťových vod<br />
Hodnota odtoku dešťových vod, které nutno za stálých podmínek odvádět ze střechy, se<br />
počítá podle rovnice (1):<br />
Q = r . A . C (1)<br />
kde<br />
Q je odtok dešťových vod, v litrech za sekundu (l/s);<br />
r je intenzita deště, v litrech za sekundu na metr čt<strong>ve</strong>rečný (l/(s.m 2 )), pozn.:<br />
v ČR označována jako i;<br />
A účinná plocha střechy, v metrech čt<strong>ve</strong>rečných (m 2 );<br />
C součinitel odtoku, bez rozměru (C = 1,0 pokud národní a místní předpisy nebo<br />
zvyklosti nestanovují jinak).<br />
4.3 Účiná plocha střechy A<br />
4.3.1 Při výpočtu účinné plochy střechy se nezohledňuje vliv účinku větru, pokudnárodní a<br />
místní předpisy nebo zvyklosti nestanovují jinak.<br />
4.3.2 Kde se nezohledňuje účinek větru, počítá se účinná plocha střechy podle rovnice (2):<br />
A = L R . B R (2)<br />
kde<br />
A je účinná plocha střechy, v metrech čt<strong>ve</strong>rečných (m 2 );<br />
délka okapu, v metrech (m);<br />
L R<br />
Strana 9 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
B R půdorysný průmět střechy od střešního žlabu po hřeben střechy<br />
(viz obrázek 1), v metrech (m).<br />
4.3.3 Tam, kde se zohledňuje účinek větru, počítá se účinná plocha střechy v souladu<br />
s metodikou podle tabulky 3.<br />
4.3.4 Tam, kde se účinek větru zohledňuje <strong>ve</strong> výpočtech dešťového odtoku a kde déšť je<br />
větrem hnán proti stěně a může odtékat na střechu či do střešního žabu, připočítává<br />
se 50 % plochy stěny k účinné ploše střechy.<br />
Strana 10 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
Zdroj: ČSN EN 12056-3 Vnitřní kanalizace - Gravitační systémy - Část 3: Odvádění<br />
dešťových vod ze střech - Navrhování a výpočet (6.2001); Změna: Z1 (5.2003)<br />
4 Pokryvná plocha<br />
§ 42 Oceňování ovocných dřevin, vinné révy, okrasných rostlin a jejich smíšených porostů<br />
zjednodušeným způsobem<br />
(2) Celková pokryvná plocha trvalých porostů ovocných dřevin, vinné révy, okrasných<br />
rostlin a jejich smíšených porostů, oceňovaných podle tohoto ustano<strong>ve</strong>ní na<br />
pozemcích <strong>ve</strong> funkčním celku může být nejvýše 1500 m2 včetně. Pokryvnou plochou<br />
se v daném případě rozumí plocha kolmých průmětů obsahu všech korun<br />
jednotlivých rostlin na povrch pozemku, jehož jsou součástí. Pokud je pokryvná<br />
plocha těchto porostů větší než 1 500 m2, ocení se trvalé porosty ovocných dřevin,<br />
vinné révy, okrasných rostlin a jejich smíšených porostů podle § 41.<br />
Zdroj: 3/2008 Sb. VYHLÁŠKA ze dne 3. ledna 2008, o pro<strong>ve</strong>dení některých ustano<strong>ve</strong>ní<br />
zákona č. 151/1997 Sb., o oceňování majetku a o změně některých zákonů, <strong>ve</strong> znění<br />
pozdějších předpisů, (oceňovací vyhláška); (Změny: 456/2008 Sb.; 460/2009 Sb.)<br />
5 Užitná plocha<br />
§ 2 Vymezení některých pojmů pro účely této vyhlášky<br />
(1) Užitkovou plochou bytu se rozumí součet ploch všech jeho místností včetně místností<br />
<strong>ve</strong>dlejších užívaných výhradně nájemcem bytu, bez ploch domovního vyba<strong>ve</strong>ní včetně<br />
sklepů, upra<strong>ve</strong>ný podle zvláštního předpisu 4) (dále jen "užitková plocha bytu").<br />
4) § 4 výnosu Federálního ministerstva financí, Ministerstva financí ČR, Ministerstva financí<br />
SR a Státní banky českoslo<strong>ve</strong>nské č. 78/1991 Sb., o podmínkách poskytování finanční<br />
pomoci na družstevní bytovou výstavbu, (u<strong>ve</strong>řejněného pod č. 3 <strong>ve</strong> Finančním zpravodaji č.<br />
2-3/1991).<br />
Zdroj: 85/1997 Sb. VYHLÁŠKA Ministerstva financí ze dne 8. dubna 1997, o nájemném z<br />
bytů pořízených v družstevní bytové výstavbě a úhradě za plnění poskytovaná s užíváním<br />
těchto bytů<br />
Strana 11 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
6 Zastavěná plocha<br />
Zastavěná plocha – plocha půdorysného řezu vnějším obvodem svislých konstrukcí<br />
uvažovaného celku (budovy, podlaží nebo jejích částí); v I. podlaží se měří nad podnoží<br />
nebo podezdívkou, přičemž se izolační přizdívky nezapočítávají. U objektů nezakrytých nebo<br />
poloodkrytých je zastavěná plocha vymezena obalovými čarami <strong>ve</strong>denými vnějšími líci<br />
svislých konstrukcí v rovině upra<strong>ve</strong>ného terénu.<br />
Zdroj: ČSN 73 4055 Výpočet obestavěného prostoru pozemních sta<strong>ve</strong>bních objektů<br />
(I. Názvosloví)<br />
Zastavěná plocha v katastrální vyhlášce<br />
§ 5 Budovy, byty, nebytové prostory a vodní díla<br />
(1) Budovy a vodní díla se evidují<br />
a) v souboru popisných informací údaji o budově a vodním díle (§ 9 odst. 1),<br />
b) v souboru geodetických informací<br />
1. průmětem vnějšího obvodu budovy, který odpovídá průniku vnějšího obvodu budovy s<br />
terénem nebo u netypických budov svislému průmětu vnějšího obvodu budovy na terén<br />
(dále jen "obvod budovy"); zobrazení budov v katastrální mapě se řídí ČSN 01 3411 Mapy<br />
<strong>ve</strong>lkých měřítek - Kreslení a značky, nebo<br />
2. průmětem obvodu vodního díla podle zvláštního právního předpisu 19) .<br />
§ 6 Geometrické a polohové určení katastrálních území a nemovitostí<br />
(1) Katastrální území a nemovitosti evidované v katastru jsou v katastru geometricky a<br />
polohově určeny číselným vyjádřením hranic pozemků, obvodů budov a vodních děl daným<br />
souřadnicemi lomových bodů, které byly určeny geodetickými nebo fotogrammetrickými<br />
metodami v S-JTSK a spojnicemi těchto bodů, nebo jen zobrazením hranic pozemků,<br />
obvodů budov a vodních děl v katastrální mapě.<br />
(2) Přesnost geometrického a polohového určení katastrálních území a nemovitostí vyplývá z<br />
charakteristik a kritérií pro přesnost určení podrobných bodů u<strong>ve</strong>dených v bodu 13 přílohy,<br />
nebo z charakteristik a kritérií pro přesnost zobrazení hranice v katastrální mapě u<strong>ve</strong>dených<br />
v bodu 15 přílohy. Přesnost je u souřadnic podrobných bodů, které byly určeny v S-JTSK,<br />
vyjádřena kódem charakteristiky kvality souřadnic (dále jen „kód kvality“).<br />
Strana 12 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
(3) Geometrické a polohové určení pozemků evidovaných zjednodušeným způsobem je<br />
určeno číselným vyjádřením hranic pozemků podle původních výsledků zeměměřických<br />
činností nebo jen zobrazením průběhu hranic v grafickém operátu dřívější pozemkové<br />
evidence.<br />
§ 77 Výpočetní práce<br />
(1) Poloha podrobných bodů se určí z bodů geometrického základu a z podrobných bodů<br />
určených v předchozích záznamech podrobného měření změn<br />
a) <strong>ve</strong> stano<strong>ve</strong>ných prostorech souřadnicemi v S-JTSK,<br />
b) v ostatních prostorech souřadnicemi v S-JTSK, popřípadě pravoúhlými souřadnicemi v<br />
místním systému.<br />
Souřadnice bodů se uvádějí v metrech na dvě desetinná místa. Vypočtené souřadnice bodů<br />
se zaokrouhlují tak, že je-li jejich hodnota na dalším neuváděném desetinném místě rovna 5<br />
nebo větší, zaokrouhlí se výsledek výpočtu nahoru.<br />
(2) Výměry nových a změněných parcel a jejich dílů se určí<br />
a) ze souřadnic S-JTSK lomových bodů s kódem kvality 3 nebo 4 a souřadnic lomových<br />
bodů, které jsou vloženými body na přímých hranicích, bez ohledu na jejich kód kvality;<br />
způsob určení výměry se označí kódem 2,<br />
b) jiným číselným způsobem, tj. z přímo měřených měr nebo ze souřadnic v místním<br />
systému; způsob určení výměry se označí kódem 1,<br />
c) ze souřadnic lomových bodů, z nichž nejméně jeden lomový bod, který není vloženým<br />
bodem na přímé hranici, má souřadnici s kódem kvality 5 až 8; způsob určení výměry se<br />
označí kódem 0, nebo<br />
d) graficky<br />
1. planimetrováním,<br />
2. výpočtem z měr odměřených na mapě, nebo<br />
3. výpočtem ze souřadnic lomových bodů na obvodu parcely nebo dílu parcely<br />
odměřených na mapě, s přihlédnutím k plošné deformaci mapového listu; způsob<br />
určení výměry se označí kódem 0.<br />
Přednost se dává způsobu určení výměry v u<strong>ve</strong>deném pořadí.<br />
(3) Pro výpočet výměr platí stejné zásady zaokrouhlování jako u souřadnic. Oddělovanou<br />
část pozemku nelze označit parcelním číslem, pokud by výměra takové parcely měla být<br />
menší než 0,50 m 2 . Vzniklý díl se v geometrickém plánu označí písmenem malé abecedy a<br />
jeho výměra se u<strong>ve</strong>de v m 2 na dvě desetinná místa.<br />
(4) Zásady a kritéria určení výměr parcel jsou u<strong>ve</strong>deny v bodu 14 přílohy.<br />
Strana 13 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
(5) Výměry částí parcel, ke kterým se vztahuje věcné břemeno, se neurčují.<br />
Příloha: Technické podrobnosti pro správu katastru<br />
13. Charakteristiky a kritéria přesnosti podrobného měření a souřadnic podrobných bodů<br />
13.1 Charakteristikou přesnosti určení souřadnic x, y podrobných bodů polohopisu je střední<br />
souřadnicová chyba m xy , která se vztahuje k nejbližším bodům polohového bodového pole.<br />
Souřadnice podrobných bodů polohopisu se určují s přesností, která je dána základní střední<br />
souřadnicovou chybou m xy = 0,14 m. Charakteristikou relativní přesnosti určení souřadnic<br />
dvojice bodů je střední chyba délky md. Délky se určují s přesností, která je dána základní<br />
střední chybou délky md vypočtenou podle bodu 13.6.<br />
13.2 Mezní souřadnicová chyba u xy se stanoví dvojnásobkem základní střední souřadnicové<br />
chyby m xy . Mezní rozdíl délky uxy se stanoví dvojnásobkem základní střední chyby délky md.<br />
13.3 Mezní polohová chyba u p je dána vztahem<br />
= √2 × .<br />
13.4 Posouzení dosažené přesnosti určení souřadnic nově určovaného nebo ověření<br />
souřadnic stávajícího podrobného bodu polohopisu se provádí pomocí<br />
a) oměrných měr nebo kontrolního měření délek přímých spojnic jiných vybraných dvojic<br />
podobných bodů a jejich porovnání s délkami, vypočtenými ze souřadnic nebo<br />
b) nezávislého kontrolního určení souřadnic podrobného bodu polohopisu a jejich<br />
porovnání s prvotně určenými souřadnicemi.<br />
13.5 Při postupu podle bodu 13.4 písm. a) se přesnost považuje za vyhovující, když rozdíl<br />
kontrolně měřené délky a délky vypočtené ze souřadnic je menší než mezní rozdíl ud<br />
vypočtený podle bodu 13.2, přičemž základní střední chyba délky m d se stanoví podle bodu<br />
13.6. V případě souboru obsahujícího více než 20 rozdílů délek mezi nově určovanými body<br />
musí být současně nejméně 60 % těchto rozdílů menších, než je hodnota základní střední<br />
chyby délky m d .<br />
13.6 Základní střední chyba délky md je dána vztahem<br />
= × <br />
<br />
, kde d je větší z porovnávaných délek v metrech a k se vypočte jako<br />
odmocnina 2 násobek základní střední souřadnicové chyby stano<strong>ve</strong>né podle kódu kvality<br />
bodu s nižší přesností.<br />
Strana 14 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
13.7 Při posouzení dosažené přesnosti souřadnic nově určovaného podrobného bodu<br />
polohopisu postupem podle bodu 13.4 písm. b) se přesnost považuje za vyhovující, když<br />
a) výběrová střední souřadnicová chyba vypočtená metodou nejmenších čt<strong>ve</strong>rců, nebo<br />
b) výběrová střední souřadnicová chyba vypočtená z dvojice měření<br />
je menší než mezní souřadnicová chyba uxy vypočtená podle bodu 13.2. V případě souboru<br />
obsahujícího více než 20 nově určovaných podrobných bodů polohopisu musí být současně<br />
nejméně 40 % výběrových středních souřadnicových chyb menších, než je hodnota základní<br />
střední souřadnicové chyby m xy .<br />
13.8 Při ověření souřadnic stávajícího podrobného bodu polohopisu postupem podle bodu<br />
13.4 písm. b) nesmí skutečná souřadnicová chyba překročit hodnotu mezní souřadnicové<br />
chyby u xy vypočtenou podle bodu 13.2, přičemž základní střední souřadnicová chyba se<br />
stanoví podle bodu 13.9. V případě ověření homogenity souboru obsahujícího více než 20<br />
nově určovaných podrobných bodů polohopisu s bodovým polem musí být současně<br />
nejméně 40 % výběrových středních souřadnicových chyb menších, než je hodnota základní<br />
střední souřadnicové chyby m xy .<br />
13.9 Kód kvality podrobných bodů určených geodetickými nebo fotogrammetrickými<br />
metodami se stanoví podle hodnoty výběrové střední souřadnicové chyby v závislosti na<br />
základní střední souřadnicové chybě m xy .<br />
Základní střední<br />
Kód kvality<br />
souřadnicová chyba m xy<br />
3 0,14 m<br />
4 0,26 m<br />
5 0,50 m<br />
Body převzaté ze schváleného návrhu pozemkových úprav se považují za body určené se<br />
základní střední souřadnicovou chybou m xy = 0,14 m.<br />
14. Zásady a kritéria určení výměr<br />
14.1 Výměra parcely se vypočte podle § 77 odst. 2, přitom se ponechají dosavadní výměry v<br />
rozsahu u<strong>ve</strong>deném v § 29 odst. 2.<br />
14.2 U výpočtu výměr v analogové mapě jsou přípustná tato zjednodušení<br />
a) při dělení parcely s kódem způsobu určení výměry 1 nebo 2, lze výměru jedné části<br />
určit odpočtem výměr ostatních dílů, určených s kódem způsobu určení výměry 1 nebo 2,<br />
Strana 15 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
b) při dělení parcely s kódem způsobu určení výměry 0 na díly s <strong>ve</strong>lmi rozdílnou výměrou<br />
lze upustit od výpočtu největšího dílu, je-li tento díl větší než<br />
1. 19/20 dělené parcely s původní výměrou do 1 ha,<br />
2. 4/5 dělené parcely s původní výměrou nad 1 ha,<br />
c) při slučování parcel je prvním výpočtem součet dosavadních výměr a grafický výpočet je<br />
kontrolní,<br />
d) je-li parcela dělena rámem mapového listu, lze upustit od výpočtu výměry části na<br />
mapovém listu nedotčeném změnou, pokud je tato již známa z dřívějšího výpočtu.<br />
14.3 Při výpočtu výměr dílů parcel zjednodušené evidence se postupuje obdobně jako u<br />
parcel katastru.<br />
14.4 Výměra změněné parcely nebo dílu se určí dvěma nezávislými výpočty, nejedná-li se o<br />
digitální nebo digitalizovanou mapu, u které se výměra určí jedním výpočtem a jeho kontrola<br />
se pro<strong>ve</strong>de porovnáním s výměrou celé parcely podle bodu 14.6.<br />
14.5 Po ukončení každého uceleného výpočtu výměr se porovnají celkové výměry<br />
dosavadního a nového stavu. Rozdíl obou hodnot musí být nulový nebo shodný s<br />
vykazovanou opravou výměry nebo změnou.<br />
14.6 Rozdíl mezi dosavadní a nově vypočtenou výměrou skupiny je početní odchylka, která<br />
nesmí být větší než mezní odchylka. Početní odchylka se rozdělí úměrně <strong>ve</strong>likosti<br />
jednotlivých vypočtených výměr parcel a dílů <strong>ve</strong> skupině. Nerozděluje se na<br />
a) výměry parcel (dílů) určené s kódem způsobu určení výměry 1 a 2,<br />
b) výměry dílů převzaté z vyrovnání dílů podle bodu 14.7,<br />
c) výměry dílů nových parcel, tvořené celými dosavadními parcelami, není-li to z důvodu<br />
vyrovnání nutné,<br />
d) výměry celých čt<strong>ve</strong>rců souřadnicové sítě zahrnutých do grafického výpočtu.<br />
14.7 Vyrovnání výměr s kódem způsobu určení výměry 1 nebo 2. Při výpočtu výměry parcely<br />
určené s kódem způsobu určení výměry 1 nebo 2, která je tvořena<br />
a) z dílů původních parcel s kódem způsobu určení výměry 0, se<br />
1. výměry dílů vyrovnají na určenou výměru nové parcely; pokud je dílem celá dosavadní<br />
parcela, pře<strong>ve</strong>zme se její výměra z operátu katastru, po její kontrole jedním výpočtem a<br />
zpravidla se nevyrovnává,<br />
2. u jednotlivých výpočetních skupin pro dělení původních parcel výměry dílů nové parcely<br />
vypočtené podle bodu 1 již nevyrovnávají,<br />
Strana 16 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
b) z dílů původních parcel s kódem způsobu určení výměry 1 nebo 2, se případný rozdíl<br />
mezi nově určenou výměrou a součtem jejích dílů vzniklý zaokrouhlováním poznamená v<br />
geometrickém plánu.<br />
14.8 Výměry parcel s kódem způsobu určení výměry 0 se vyrovnávají <strong>ve</strong> výpočetních<br />
skupinách. Skupinu tvoří zpravidla dělená parcela nebo souvislý celek změnou dotčených<br />
parcel jednoho vlastníka. Není-li mezní odchylka podle bodu 14.11 překročena, vyrovnají se<br />
nově vypočtené výměry parcel a dílů tak, aby se jejich součet rovnal výměře skupiny.<br />
Odchylka od dosavadní výměry skupiny se při vyrovnání rozdělí úměrně výměrám<br />
vyrovnávaných parcel a dílů. Nelze-li provést vyrovnání <strong>ve</strong> skupině, ale rozdíl lze přiřadit<br />
pouze jedné parcele, čímž dochází k překročení mezní odchylky, navrhne se oprava výměry.<br />
Výměry dílů parcel zjednodušené evidence slučovaných do parcely katastru se vyrovnávají<br />
na výměru parcely katastru. Výměra zbytku parcely zjednodušené evidence se určí<br />
odpočtem výměry jejích dílů slučovaných do parcel katastru. Zaniká-li celá parcela<br />
zjednodušené evidence, vyrovnání na evidovanou výměru se neprovádí, případný rozdíl<br />
evidované výměry s výměrou jejích dílů slučovaných do parcel katastru se poznamená v<br />
geometrickém plánu a v záznamu výsledku výpočtu výměr parcel (dílů) podle bodu 16.23<br />
písm. d).<br />
14.9 Mezní odchylky v digitální mapě a v digitalizované mapě<br />
Mezní odchylka mezi výměrou parcely grafického počítačového souboru a výměrou souboru<br />
popisných informací<br />
Kód kvality u nejméně Mezní odchylka v m 2<br />
přesně určeného<br />
lomového bodu na hranici<br />
parcely (dílu parcely)<br />
3 2<br />
4 0,4 . √ + 4<br />
5 1,2 . √ + 12<br />
6 0,3 . √ + 3<br />
7 0,8 . √ + 8<br />
8 2,0 . √ + 20<br />
P v m 2 je větší z porovnávaných výměr. Mají-li lomové body na hranici parcely, dílu parcely<br />
nebo skupiny parcel různé kódy kvality, použije se mezní odchylka podle kódu kvality bodu s<br />
největší střední souřadnicovou chybou.<br />
Strana 17 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
14.10 Mezní odchylka mezi dvojím výpočtem výměry v analogové mapě se stanoví obdobně<br />
podle bodu 14.9 s tím, že u graficky určované výměry [§ 77 odst. 2 písm. d)] se kód kvality<br />
uvažuje v závislosti na měřítku katastrální mapy v souladu s bodem 15.6.<br />
14.11 Hodnota mezní odchylky u MP v m 2 mezi dosavadní výměrou skupiny a celkovým<br />
součtem výměr nových parcel (dílů) <strong>ve</strong> skupině se stanoví, jsou-li<br />
a) dosavadní a nové výměry určeny ze souřadnic lomových bodů obvodu parcely (dílu),<br />
které byly vypočteny s kódem způsobu určení výměry 1, ze vzorce<br />
= ∙ + − 1, kde n 1 je počet dosavadních parcel <strong>ve</strong> skupině, n 2 je počet nových<br />
parcel a dílů <strong>ve</strong> skupině,<br />
b) dosavadní a nové výměry určeny s kódem způsobu určení výměry 0 nebo kombinací<br />
různých způsobů, dvojnásobnou hodnotou vypočtenou podle vzorců u<strong>ve</strong>dených v bodu<br />
14.9; nedochází-li k vyrovnání mezi dva a více dílů, vypočtená hodnota se nenásobí.<br />
14.12 Při postupu podle bodu 16.26 písm. c) se mezní odchylky výpočtu výměr podle bodu<br />
14.9 nepoužijí.<br />
Zdroj: 26/2007 Sb. VYHLÁŠKA ze dne 5. února 2007, kterou se provádí zákon č. 265/1992<br />
Sb., o zápisech vlastnických a jiných věcných práv k nemovitostem, <strong>ve</strong> znění pozdějších<br />
předpisů, a zákon č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky (katastrální<br />
zákon), <strong>ve</strong> znění pozdějších předpisů, (katastrální vyhláška); Změna: 164/2009 Sb.<br />
Strana 18 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
7 Přesah stavby na sousední pozemek<br />
§ 23 Obecné požadavky na umisťování sta<strong>ve</strong>b<br />
(2) Stavby se umisťují tak, aby stavba ani její část nepřesahovala na sousední pozemek.<br />
Umístěním stavby nebo změnou stavby na hranici pozemků nebo v její bezprostřední<br />
blízkosti nesmí být znemožněna zástavba sousedního pozemku.<br />
§ 25 Vzájemné odstupy sta<strong>ve</strong>b<br />
(6) S ohledem na charakter zástavby je možno umístit až na hranici pozemku rodinný dům,<br />
garáž a další stavby a zařízení související s užíváním rodinného domu. V takovém případě<br />
nesmí být <strong>ve</strong> stěně na hranici pozemku žádné sta<strong>ve</strong>bní otvory, zejména okna, větrací otvory;<br />
musí být zamezeno stékání dešťových vod nebo spadu sněhu ze stavby na sousední<br />
pozemek; stavba, její část nesmí přesahovat na sousední pozemek.<br />
§ 26 Výjimky<br />
Za podmínek stano<strong>ve</strong>ných v § 169 sta<strong>ve</strong>bního zákona je možná výjimka z ustano<strong>ve</strong>ní § 20<br />
odst. 3, 5 a 7, § 21 odst. 5 až 7, § 23 odst. 2, § 24 odst. 1 a 3, § 24a odst. 2 písm. a), § 24a<br />
odst. 3 písm. a), § 25 odst. 2 až 7.<br />
Zdroj: 501/2006 Sb. VYHLÁŠKA ze dne 10. listopadu 2006 o obecných požadavcích na<br />
využívání území; (Změna: 269/2009 Sb.; Změna: 22/2010 Sb.)<br />
8 Měření a výpočet výměr sta<strong>ve</strong>b a jejich částí<br />
3/2008 Sb. oceňovací vyhláška – Příloha 1<br />
Pro účely měření a výpočtu výměr sta<strong>ve</strong>b se vymezují jednotlivé měřené prostory a<br />
plochy. Měření a výpočet se provádějí v metrech, v metrech čt<strong>ve</strong>rečních nebo v metrech<br />
krychlových, vždy se zaokrouhlením na dvě desetinná místa.<br />
1. Délky<br />
• Délky se uvádějí v metrech. Při kontrolním měření se původní délka považuje za<br />
správnou, pokud se kontrolní měření neodlišuje o více než 1 % z původně naměřené<br />
délky u sta<strong>ve</strong>b oceňovaných podle § 3, § 5 až 8 a § 11.<br />
• Délky pro zjištění zastavěné plochy sta<strong>ve</strong>b se měří v ortogonálním průmětu do<br />
vodorovné roviny.<br />
• Pro zjištění plošných výměr zpevněných ploch a komunikací se měří skutečné<br />
rozměry.<br />
2. Zastavěná plocha stavby (ZP)<br />
Strana 19 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
• Zastavěnou plochou stavby se rozumí plocha ohraničená ortogonálními průměty<br />
vnějšího líce svislých konstrukcí všech nadzemních i podzemních podlaží do<br />
vodorovné roviny. Izolační přizdívky se nezapočítávají.<br />
• Zastavěnou plochou nadzemní části stavby se rozumí plocha ohraničená<br />
ortogonálními průměty vnějšího líce svislých konstrukcí všech nadzemních podlaží<br />
do vodorovné roviny.<br />
• Zastavěnou plochou podzemní části stavby se rozumí plocha ohraničená<br />
ortogonálními průměty vnějšího líce svislých konstrukcí všech podzemních podlaží<br />
do vodorovné roviny. Izolační přizdívky se nezapočítávají.<br />
3. Měření podlaží<br />
• Podlažím se pro výpočet výměr rozumí část stavby o světlé výšce nejméně 1,70 m.<br />
• Podlažím je i podkroví nebo podzemí, jímž se rozumí přístupný prostor o světlé<br />
výšce nejméně 1,70 m alespoň v jednom místě, sta<strong>ve</strong>bně upra<strong>ve</strong>ný k účelovému<br />
využití.<br />
• Podlaží se rozdělují na podzemní a nadzemní. Za podzemní podlaží se považuje<br />
každé podlaží, které má úro<strong>ve</strong>ň horního líce podlahy v průměru níže než 0,80 m pod<br />
úrovní okolního terénu <strong>ve</strong> styku s lícem stavby. Pro výpočet průměru se uvažují<br />
místa <strong>ve</strong> čtyřech reprezentativních rozích posuzovaného podlaží.<br />
• Při popisu budovy se uvádí počet nadzemních podlaží včetně podlaží o menší ploše<br />
a obdobně počet podzemních podlaží, například budova se čtyřmi nadzemními a<br />
jedním podzemním podlažím.<br />
3.1. Výšky podlaží<br />
• Světlou výškou podlaží se rozumí svislá vzdálenost mezi horním lícem podlahy a<br />
rovinou spodního líce stropu nebo zavěšeného stropního podhledu tohoto podlaží. U<br />
trámových stropů s viditelnými trámy se měří po spodní líc podhledu stropu mezi<br />
trámy, u stropů klenbových do spodního líce vrcholu klenby. U stropů šikmých se<br />
zjišťuje k nejvyššímu bodu zešikmení.<br />
• V případě různých výšek v posuzovaném podlaží se uvažuje výška té části podlaží,<br />
která má největší zastavěnou plochu.<br />
• Výškou podlaží, které je podkrovím a nemá strop, je vzdálenost mezi lícem nášlapné<br />
vrstvy podlahy podkroví a horním lícem hřebene u sedlových střech a nejvyšším<br />
vnějším lícem zešikmení či zaoblení části zastřešení netvořící přesah u střech<br />
ostatních.<br />
• Průměrnou výškou podlaží se rozumí vážený průměr všech výšek podlaží<br />
oceňované stavby nebo její části. Jako váha se použijí <strong>ve</strong>likosti zastavěné plochy<br />
příslušného podlaží.<br />
3.2. Zastavěná plocha podlaží<br />
Strana 20 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
• Zastavěnou plochou podlaží se rozumí plocha půdorysného řezu v úrovni horního<br />
líce podlahy tohoto podlaží, vymezená vnějším lícem obvodových konstrukcí tohoto<br />
podlaží včetně omítky. U objektů poloodkrytých (bez některých obvodových stěn) je<br />
vnějším obvodem obalová čára <strong>ve</strong>dená vnějším lícem svislých konstrukcí. <strong>Plochy</strong><br />
lodžií a arkýřů se započítávají. U zastřešených sta<strong>ve</strong>b nebo jejich částí bez<br />
obvodových svislých konstrukcí je zastavěná plocha podlaží vymezena ortogonálním<br />
průmětem střešní konstrukce do vodorovné roviny.<br />
• Do zastavěné plochy podlaží se započte i plocha, v níž není strop nižšího podlaží,<br />
například schodiště, haly a dvorany probíhající přes více podlaží. Započítává se<br />
plocha prostor podloubí, průjezdů a podobně, které jsou součástí nosných konstrukcí<br />
sta<strong>ve</strong>b. Pokud nejsou součástí nosných konstrukcí sta<strong>ve</strong>b, oceňují se samostatně.<br />
• Průměrná zastavěná plocha podlaží se zjistí jako součet zastavěných ploch všech<br />
podlaží dělený počtem podlaží.<br />
4. Podlahová plocha<br />
• (1) Podlahovou plochou se rozumí plochy půdorysného řezu místností a prostorů<br />
sta<strong>ve</strong>bně upra<strong>ve</strong>ných k účelovému využití <strong>ve</strong> stavbě, <strong>ve</strong>deného v úrovni horního líce<br />
podlahy podlaží, <strong>ve</strong> kterém se nacházejí. Jednotlivé plochy jsou vymezeny vnitřním<br />
lícem svislých konstrukcí stěn včetně jejich povrchových úprav (např. omítky). U<br />
poloodkrytých případně odkrytých prostorů se místo chybějících svislých konstrukcí<br />
stěn podlahová plocha vymezí jako ortogonální průmět čáry <strong>ve</strong>dené po obvodu<br />
vodorovné nosné konstrukce podlahy do roviny řezu.<br />
• Do úhrnu podlahové plochy bytů nebo nebytových prostor se započte podlahová<br />
plocha:<br />
a) arkýřů a lodžií,<br />
b) výklenků, jsou-li alespoň 1,2 m široké, 0,3 m hluboké nebo jejichž<br />
podlahová plocha je větší než 0,36 m 2 a jsou alespoň 2 m vysoké,<br />
c) místností se zkoseným stropem, jejichž světlá výška v nejnižším bodě je<br />
menší než 2 m, a sklepů, pokud jsou místnostmi, vynásobená<br />
koeficientem 0,8,<br />
d) půdorysná plocha zabraná vnitřním schodištěm (schodišťový prostor) v<br />
bytě nebo nebytovém prostoru v jednotlivých podlažích.<br />
• Do úhrnu podlahové plochy bytu nebo nebytového prostoru se započte plocha<br />
prostorů, které jsou užívány výlučně s příslušným bytem nebo nebytovým prostorem:<br />
a) teras, balkónů a pavlačí vynásobená koeficientem 0,17,<br />
b) sklepních kójí a vymezených půdních prostor vynásobená koeficientem<br />
0,10.<br />
Strana 21 - 22
<strong>Plochy</strong> <strong>ve</strong> sta<strong>ve</strong>bnictví - Příloha<br />
Vypracoval<br />
Remeš, Hejný<br />
• V případě místností, které tvoří příslušenství bytu a jsou společné pro více bytů nebo<br />
nebytových prostor (např. společné WC, předsíň, aj.), se do podlahové plochy bytů<br />
nebo nebytových prostor započte plocha, která odpovídá podílu plochy těchto<br />
společných místností ku počtu bytů nebo nebytových prostor.<br />
• Do podlahové plochy se nezapočítává plocha okenních a d<strong>ve</strong>řních ústupků.<br />
Zdroj: 3/2008 Sb. VYHLÁŠKA ze dne 3. ledna 2008, o pro<strong>ve</strong>dení některých ustano<strong>ve</strong>ní<br />
zákona č. 151/1997 Sb., o oceňování majetku a o změně některých zákonů, <strong>ve</strong> znění<br />
pozdějších předpisů, (oceňovací vyhláška); (Změny: 456/2008 Sb.; 460/2009 Sb.) –<br />
Příloha 1<br />
Strana 22 - 22