Nový stavebnà zákon
Nový stavebnà zákon
Nový stavebnà zákon
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Stanovisko k oplocení pastevních<br />
areálů<br />
Krajský úřad Zlínského kraje, odbor územního<br />
plánování a stavebního řádu (dále jen „odbor ÚP“)<br />
obdrţel ţádost o stanovisko k řešení výstavby<br />
pevného oplocení pastevních areálů. Předmětné<br />
oplocení je provedeno z dřevěných kůlů, které<br />
jsou napevno zaberaněny do země a na něţ jsou<br />
uchyceny čtyři ocelové dráty (tři s elektrickým<br />
proudem). Dle názoru stavebního úřadu se jedná<br />
o atypické řešení ohrazení pastevních areálů a<br />
tudíţ byl odbor ÚP poţádán o stanovisko, zda<br />
realizace uvedeného ohrazení vyţaduje ohlášení,<br />
stavební povolení, popř. jiné opatření nebo<br />
rozhodnutí stavebního úřadu. Závěrem ţádosti o<br />
stanovisko bylo uvedeno, ţe předmětné ohrazení<br />
bylo provedeno jiţ před účinností nového<br />
stavebního zákona.<br />
Odbor ÚP k výše uvedenému obecně uvedl, ţe<br />
dle ust. § 2 odst. 3 zákona č. 183/2006 Sb., o<br />
územním plánování a stavebním řádu (dále jen<br />
„stavební zákon“) se stavbou rozumí veškerá<br />
stavební díla, která vznikají stavební nebo<br />
montáţní technologií, bez zřetele na jejich<br />
stavebně technické provedení, pouţité stavební<br />
výrobky, materiály a konstrukce, na účel vyuţití a<br />
dobu trvání. V pochybnostech, zda se jedná o<br />
stavbu či zařízení, je určující stanovisko<br />
stavebního úřadu. Pokud tedy vznikne<br />
pochybnost, zda se určitá konstrukce, zařízení či<br />
věc povaţuje za stavbu, je třeba vycházet ze<br />
stanoviska příslušného stavebního úřadu. To se<br />
týká i ohrazení zemědělské půdy uţívané pro<br />
pastevní odchov hospodářských zvířat. Uvedená<br />
ohrazení tvoří zábranu proti úniku zvířat z jim<br />
vymezeného prostoru, většinou jsou na<br />
pozemcích zřizována jen na období pastvy a<br />
svým účelem plní funkci oplocení. Obvyklé<br />
provedení takového ohradníku je tvořeno<br />
dřevěnými kůly zapuštěnými (zatlučenými) do<br />
země, mezi nimi je např. nataţeno elektrické<br />
vedení nebo je k nim horizontálně upevněna<br />
dřevěná tyčovina a celková výška nad terénem<br />
nepřesahuje cca 1 m. Pokud by stavební úřad<br />
takový ohradník s ohledem na jeho provedení<br />
povaţoval v konkrétním případě za stavbu,<br />
jednalo by se o oplocení, které dle stavebního<br />
zákona vyţaduje územní souhlas. Územní<br />
souhlas je pak moţné vydat za splnění podmínek<br />
uvedených v ust. § 96 stavebního zákona. Ve<br />
většině případů bývá ale takové ohrazení<br />
realizováno na zemědělských pozemcích mimo<br />
zastavěné území nebo zastavitelnou plochu a<br />
v těchto případech by nabyla naplněna podmínka<br />
stanovená v ust. § 96 odst. 1 stavebního zákona a<br />
na takovou stavbu oplocení by bylo nutno vydat<br />
územní rozhodnutí.<br />
V daném případě pak z údajů uvedených v<br />
podané ţádosti vyplývá, ţe se jedná o ohrazení jiţ<br />
realizované v uplynulém období za účinnosti<br />
zákona č. 50/1976 Sb. Pokud by tedy SÚ<br />
povaţoval předmětné ohrazení za stavbu, tato by<br />
byla dle ust. § 139b odst. 8 zákona č. 50/1976<br />
Sb., stavbou drobnou, která vyţadovala ohlášení<br />
stavebnímu úřadu dle ust. § 55 odst. 2 zákona č.<br />
50/1976 Sb. Jelikoţ byla realizována bez<br />
takového ohlášení, bylo by nutné na tuto vést<br />
řízení o odstranění stavby dle ust. § 129<br />
stavebního zákona. Po změně ust. § 103 odst. 1<br />
písm. d) stavebního zákona, oplocení nevyţaduje<br />
ohlášení ani stavební povolení, ale vyţaduje<br />
územní souhlas nebo územní rozhodnutí.<br />
Rozhodnutí o tom, zda je předmětné ohrazení<br />
stavbou či nikoli je tedy jak výše uvedeno plně<br />
v kompetenci stavebního úřadu.<br />
Sdělení dotazu na nutnost prokazovat<br />
vlastnické právo v ÚR<br />
Krajskému úřadu Zlínského kraje, odboru<br />
územního plánování a stavebního řádu (dále jen<br />
„odbor ÚP“) byla doručena ţádost o posouzení<br />
správnosti názoru ŘSD, týkajícího se povinnosti<br />
prokazování vlastnického nebo jiného práva<br />
v územním řízení o umístění stavby silnice. Ve<br />
svém podání ŘSD uvádí, ţe při přípravě staveb<br />
silnic, které vyţadují územní rozhodnutí, vznikají<br />
problémy se zajištěním souhlasů všech právních<br />
subjektů dotčených danou stavbou. Dne 1.1.2007<br />
vešla v platnost novela zákona č. 13/1997 Sb., o<br />
pozemních komunikacích, která umoţňuje m.j.<br />
vyvlastnění pozemku pro stavbu silnice (ust. § 17<br />
odst. 1 zákona č. 13/1997 Sb.) V návaznosti na<br />
stavební zákon č. 183/2006 Sb., a zákon o<br />
vyvlastnění č. 184/2006 Sb., pak ŘSD<br />
předpokládá, ţe není nutné při podání ţádosti o<br />
vydání územního rozhodnutí o umístění stavby<br />
silnice předkládat souhlasy vlastníků pozemků<br />
dotčených stavbou a územní rozhodnutí o<br />
umístnění stavby silnice můţe být účastníkům<br />
řízení doručeno veřejnou vyhláškou.<br />
Odbor ÚP k výše uvedenému uvádí, ţe dle ust. §<br />
86 odst. 2 písm. a) zákona č. 183/2006 Sb., o<br />
územním plánování a stavebním řádu (dále jen<br />
„stavební zákon“) je ţadatel o vydání územního<br />
rozhodnutí o umístění stavby povinen k ţádosti<br />
připojit doklady prokazující jeho vlastnické právo<br />
nebo doklad o právu zaloţeném smlouvou provést<br />
stavbu nebo opatření k pozemkům nebo stavbám.<br />
Jestliţe ţadatel nemá vlastnické právo nebo<br />
doklad o právu zaloţeném smlouvou provést<br />
stavbu nebo opatření k pozemku nebo stavbě,<br />
předloţí souhlas jejich vlastníka anebo dohodu o<br />
parcelaci; to neplatí, lze-li pozemek pro stavbu<br />
vyvlastnit nebo vyměnit (ust. § 86 odst. 3<br />
stavebního zákona).<br />
Dle ust. § 17 odst. 1 zákona č. 13/1997 Sb.,<br />
v platném znění, je moţné pro uskutečnění stavby<br />
dálnice, silnice nebo místní komunikace vlastnické<br />
právo ke stavbě, pozemku a zařízení vyvlastnit<br />
podle zvláštního právního předpisu, tj. zákona č.<br />
184/2006 Sb., o vyvlastnění. Právo odpovídající<br />
věcnému břemenu je právem, které podle<br />
zvláštního právního předpisu (ust. § 110 odst. 2<br />
stavebního zákona) opravňuje stavebníka ke<br />
zřízení poţadované stavby na dotčeném<br />
pozemku.<br />
24