Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Одобрен със <strong>за</strong>повед № ______________<br />
<strong>на</strong> м<strong>и</strong>н<strong>и</strong>стъра <strong>на</strong> образован<strong>и</strong>ето <strong>и</strong> <strong>на</strong>уката<br />
М<strong>и</strong>тка Павлова<br />
М<strong>и</strong>ле<strong>на</strong> К<strong>и</strong>рова<br />
Еле<strong>на</strong> Боядж<strong>и</strong>ева<br />
Неве<strong>на</strong> Върбанова<br />
Валент<strong>и</strong><strong>на</strong> Иванова<br />
Александър Кръстев<br />
ХИМИЯ И ОПАЗВАНЕ<br />
НА ОКОЛНАТА СРЕДА<br />
<strong>8.</strong> КЛАС<br />
Д<strong>и</strong><strong>за</strong>йн <strong>и</strong> кор<strong>и</strong>ца Пенко Пенков<br />
Предпечат<strong>на</strong> подготовка Цветанка Петрова<br />
Коректор Ан<strong>и</strong> Гешева<br />
Издава ПЕДАГОГ 6<br />
Адрес <strong>на</strong> <strong>и</strong>здателството: Соф<strong>и</strong>я, 1408, п.к. 82<br />
тел. 02 954 41 43, тел./факс 02 851 91 47<br />
e-mail: pedagog6@yahoo.com<br />
web: www.pedagog6.com<br />
Българска. Първо <strong>и</strong>здан<strong>и</strong>е 2017 г.<br />
Формат 60 90/<strong>8.</strong> Печатн<strong>и</strong> кол<strong>и</strong> 12<br />
Печат ...<br />
© М<strong>и</strong>тка Павлова<br />
М<strong>и</strong>ле<strong>на</strong> К<strong>и</strong>рова<br />
Еле<strong>на</strong> Боядж<strong>и</strong>ева<br />
Неве<strong>на</strong> Върбанова<br />
Валент<strong>и</strong><strong>на</strong> Иванова<br />
Александър Кръстев – автор<strong>и</strong>, 2017 г.<br />
© Пенко Пенков – граф<strong>и</strong>чен д<strong>и</strong><strong>за</strong>йнер, 2017 г.<br />
© ПЕДАГОГ 6, 2017 г.<br />
ISBN 978-954-324-XXX-X
СЪДЪРЖАНИЕ<br />
1. Х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong> <strong>и</strong> Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца (преговор <strong>и</strong> обобщен<strong>и</strong>е) .................. 6<br />
2. Свойства <strong>на</strong> метал<strong>и</strong>те, неметал<strong>и</strong>те <strong>и</strong> техн<strong>и</strong>те съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я ...................................... 10<br />
З<strong>на</strong>м <strong>и</strong> мога ...................................................................................................................................... 13<br />
СТРОЕЖ НА ВЕЩЕСТВОТО<br />
3. Строеж <strong>на</strong> атома ................................................................................................................ 16<br />
4. Строеж <strong>на</strong> атома <strong>и</strong> Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца ................................................................... 20<br />
5. Строеж <strong>на</strong> атома (упражнен<strong>и</strong>е) ........................................................................................ 23<br />
6. Х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>ч<strong>на</strong> връзка .................................................................................................................... 24<br />
7. В<strong>и</strong>дове ковалентн<strong>и</strong> връзк<strong>и</strong> .................................................................................................. 27<br />
<strong>8.</strong> Йон<strong>на</strong> връзка. Строеж <strong>на</strong> метал<strong>и</strong>те ................................................................................ 30<br />
9. Х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> връзк<strong>и</strong> (упражнен<strong>и</strong>е) ............................................................................................ 32<br />
10. Кр<strong>и</strong>сталн<strong>и</strong> вещества ......................................................................................................... 33<br />
11. Строеж <strong>и</strong> свойства <strong>на</strong> веществата (лабораторно упражнен<strong>и</strong>е) ................................ 36<br />
12. Строеж <strong>на</strong> веществото (преговор <strong>и</strong> обобщен<strong>и</strong>е) ......................................................... 37<br />
Строеж <strong>на</strong> веществата (з<strong>на</strong>м <strong>и</strong> мога) ........................................................................................ 39<br />
СВОЙСТВА НА МЕТАЛИТЕ И НА ТЕХНИТЕ СЪЕДИНЕНИЯ<br />
Теор<strong>и</strong><strong>и</strong>те в действ<strong>и</strong>е ...................................................................................................................... 42<br />
13. Метал<strong>и</strong> от IIA група <strong>на</strong> Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца ............................................................ 43<br />
14. IIIA група. Алум<strong>и</strong>н<strong>и</strong>й ............................................................................................................. 46<br />
15. Свойства <strong>на</strong> метал<strong>и</strong>те (лабораторно упражнен<strong>и</strong>е) ...................................................... 49<br />
16. Основн<strong>и</strong> окс<strong>и</strong>д<strong>и</strong> <strong>и</strong> х<strong>и</strong>дрокс<strong>и</strong>д<strong>и</strong> ............................................................................................ 50<br />
17. Калц<strong>и</strong>ев окс<strong>и</strong>д <strong>и</strong> калц<strong>и</strong>ев д<strong>и</strong>х<strong>и</strong>дрокс<strong>и</strong>д (лабораторно упражнен<strong>и</strong>е) ............................... 53<br />
1<strong>8.</strong> Съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я <strong>на</strong> алум<strong>и</strong>н<strong>и</strong>я ..................................................................................................... 54<br />
19. З<strong>на</strong>чен<strong>и</strong>е <strong>на</strong> метал<strong>и</strong>те <strong>и</strong> <strong>на</strong> техн<strong>и</strong>те съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я ......................................................... 57<br />
20. Получаване <strong>и</strong> <strong>и</strong>зследване <strong>на</strong> съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я <strong>на</strong> алум<strong>и</strong>н<strong>и</strong>я (лабораторно упражнен<strong>и</strong>е) ..... 59<br />
21. Метал<strong>и</strong> <strong>и</strong> техн<strong>и</strong>те съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я (упражнен<strong>и</strong>е) ................................................................. 60<br />
Свойства <strong>на</strong> метал<strong>и</strong>те <strong>и</strong> <strong>на</strong> техн<strong>и</strong>те съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я (з<strong>на</strong>м <strong>и</strong> мога) ............................................ 61<br />
СВОЙСТВА НА НЕМЕТАЛИТЕ И НА ТЕХНИ СЪЕДИНЕНИЯ<br />
Теор<strong>и</strong><strong>и</strong>те в действ<strong>и</strong>е ...................................................................................................................... 64<br />
22. Неметал<strong>и</strong> от VIа група <strong>на</strong> Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца........................................................ 65<br />
23. VA група. Азот .................................................................................................................... 68<br />
24. К<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>нн<strong>и</strong> окс<strong>и</strong>д<strong>и</strong> ................................................................................................................ 71<br />
25. Неметал<strong>и</strong> <strong>и</strong> техн<strong>и</strong>те окс<strong>и</strong>д<strong>и</strong> (упражнен<strong>и</strong>е) ..................................................................... 74<br />
26. Сяр<strong>на</strong> к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong><strong>на</strong> <strong>и</strong> азот<strong>на</strong> к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong><strong>на</strong>.................................................................................... 75<br />
27. К<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>н<strong>и</strong> ............................................................................................................................... 77<br />
2<strong>8.</strong> Свойства <strong>на</strong> разреде<strong>на</strong> сяр<strong>на</strong> к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong><strong>на</strong> (лабораторно упражнен<strong>и</strong>е) ........................... 79<br />
29. З<strong>на</strong>чен<strong>и</strong>е <strong>на</strong> неметал<strong>и</strong>те <strong>и</strong> <strong>на</strong> техн<strong>и</strong>те съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я ..................................................... 80<br />
30. Прост<strong>и</strong> вещества <strong>и</strong> съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я <strong>на</strong> неметал<strong>и</strong>те (преговор <strong>и</strong> обобщен<strong>и</strong>е) ................ 83<br />
Свойства <strong>на</strong> неметал<strong>и</strong>те <strong>и</strong> <strong>на</strong> техн<strong>и</strong> съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я (з<strong>на</strong>м <strong>и</strong> мога).............................................. 85<br />
ОПАЗВАНЕ НА ОКОЛНАТА СРЕДА<br />
31. Окол<strong>на</strong>та <strong>среда</strong> <strong>и</strong> н<strong>и</strong>е, граждан<strong>и</strong>те <strong>на</strong> Републ<strong>и</strong>ка Българ<strong>и</strong>я........................................... 87<br />
32. Опазване <strong>на</strong> окол<strong>на</strong>та <strong>среда</strong>.............................................................................................. 90<br />
33. Да м<strong>и</strong>сл<strong>и</strong>м като х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>ц<strong>и</strong>, да бъдем отговорн<strong>и</strong> (упражнен<strong>и</strong>е) ........................................ 93<br />
Речн<strong>и</strong>к ............................................................................................................................................... 95<br />
Пр<strong>и</strong>ложен<strong>и</strong>я ...................................................................................................................................... 96
ОРИЕНТАЦИЯ В УЧЕБНИКА<br />
Номер <strong>на</strong> урока<br />
Име <strong>на</strong> урока<br />
Т<strong>и</strong>п урок:<br />
Нов<strong>и</strong><br />
з<strong>на</strong>н<strong>и</strong>я<br />
Упражнен<strong>и</strong>е<br />
Лабораторно<br />
упражнен<strong>и</strong>е<br />
Обобщен<strong>и</strong>е<br />
Контрол <strong>и</strong>л<strong>и</strong><br />
самоконтрол<br />
Определен<strong>и</strong>е<br />
Рубр<strong>и</strong>ка<br />
в текста:<br />
Задача <strong>за</strong><br />
самостоятел<strong>на</strong><br />
работа<br />
Въпрос<br />
с отговор<br />
в урока<br />
Вн<strong>и</strong>ман<strong>и</strong>е!<br />
Прав<strong>и</strong>ла <strong>за</strong><br />
безопасност<br />
Оп<strong>и</strong>сан<strong>и</strong>е <strong>на</strong><br />
х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чен<br />
експер<strong>и</strong>мент<br />
Име <strong>на</strong> раздел
Точка в урока<br />
Цветов<strong>и</strong> <strong>и</strong>ндекс <strong>на</strong> раздела:<br />
Начален преговор<br />
<strong>и</strong> обобщен<strong>и</strong>е<br />
Строеж<br />
<strong>на</strong> веществото<br />
Свойства <strong>на</strong><br />
метал<strong>и</strong>те <strong>и</strong> <strong>на</strong><br />
техн<strong>и</strong>те съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я<br />
Свойства <strong>на</strong><br />
неметал<strong>и</strong>те <strong>и</strong> <strong>на</strong><br />
техн<strong>и</strong>те съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я<br />
Опазване<br />
<strong>на</strong> окол<strong>на</strong>та <strong>среда</strong><br />
Илюстрац<strong>и</strong>я<br />
Текст към<br />
<strong>и</strong>люстрац<strong>и</strong>я<br />
Рубр<strong>и</strong>ка<br />
„Какво <strong>на</strong>уч<strong>и</strong>х“<br />
Рубр<strong>и</strong>ка<br />
„Още нещо <strong>за</strong>...“<br />
Рубр<strong>и</strong>ка<br />
„Въпрос<strong>и</strong> <strong>и</strong> <strong>за</strong>дач<strong>и</strong>“<br />
Име <strong>на</strong> урок
1.<br />
ХИМИЧНИТЕ ЕЛЕМЕНТИ<br />
И ПЕРИОДИЧНАТА ТАБЛИЦА<br />
М<strong>и</strong>л<strong>и</strong>он<strong>и</strong>те вещества в ж<strong>и</strong>вата <strong>и</strong> в неж<strong>и</strong>вата пр<strong>и</strong>рода са<br />
<strong>и</strong>зграден<strong>и</strong> от атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> 94 х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> елемента. Досега <strong>на</strong> <strong>на</strong>уката<br />
са <strong>и</strong>звестн<strong>и</strong> 118 елемента, а 24 от тях са получен<strong>и</strong> по<br />
<strong>и</strong>зкуствен път. Вс<strong>и</strong>чк<strong>и</strong> тез<strong>и</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> елемент<strong>и</strong> се разл<strong>и</strong>чават<br />
ед<strong>и</strong>н от друг по строежа <strong>на</strong> техн<strong>и</strong>те атом<strong>и</strong>.<br />
ХИМИЧНИ ЕЛЕМЕНТИ<br />
Представата <strong>за</strong> същността <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong> се променя<br />
във времето с разв<strong>и</strong>т<strong>и</strong>ето <strong>на</strong> теор<strong>и</strong><strong>и</strong>те <strong>за</strong> строежа <strong>на</strong><br />
веществата.<br />
Въз основа <strong>на</strong> ф<strong>и</strong>г. 1-1 сравнете определен<strong>и</strong>ята <strong>за</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чен<br />
елемент, даван<strong>и</strong> през вековете.<br />
Съвремен<strong>на</strong> теор<strong>и</strong>я<br />
<strong>за</strong> строежа<br />
<strong>на</strong> атома<br />
Атом<strong>и</strong> с ед<strong>на</strong>къв брой<br />
протон<strong>и</strong> в ядрата<br />
XX в.<br />
ХИМИЧЕН<br />
ЕЛЕМЕНТ<br />
Атомномолекул<strong>на</strong><br />
теор<strong>и</strong>я<br />
Ед<strong>на</strong>кв<strong>и</strong><br />
по в<strong>и</strong>д атом<strong>и</strong><br />
XIX в.<br />
Емп<strong>и</strong>р<strong>и</strong>чно н<strong>и</strong>во<br />
(Р. Бойл)<br />
Неразлож<strong>и</strong>мата<br />
състав<strong>на</strong><br />
част <strong>на</strong> веществата<br />
XVIII в.<br />
ядро<br />
Ф<strong>и</strong>г. 1-1<br />
След ред<strong>и</strong>ца откр<strong>и</strong>т<strong>и</strong>я, в края <strong>на</strong> ХIХ <strong>и</strong> в <strong>на</strong>чалото <strong>на</strong> ХХ век<br />
се установява, че атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong> се състоят<br />
от протон<strong>и</strong>, неутрон<strong>и</strong> <strong>и</strong> електрон<strong>и</strong>. Чрез табл. 1-1 с<strong>и</strong> пр<strong>и</strong>помнете<br />
основн<strong>и</strong>те характер<strong>и</strong>ст<strong>и</strong>к<strong>и</strong> <strong>на</strong> част<strong>и</strong>ц<strong>и</strong>те в атома.<br />
Табл<strong>и</strong>ца 1-1. Част<strong>и</strong>ц<strong>и</strong> в атома<br />
Част<strong>и</strong>ц<strong>и</strong> <strong>и</strong> оз<strong>на</strong>чен<strong>и</strong>я Заряд Маса (u) Място в атома<br />
протон p + +1 1 ядро<br />
11 прото<strong>на</strong><br />
12 неутро<strong>на</strong><br />
11 електро<strong>на</strong><br />
Ф<strong>и</strong>г. 1-2. Строеж <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong><br />
<strong>на</strong>тр<strong>и</strong>я<br />
неутрон n 0 0 1 ядро<br />
електрон e – –1 1/1837 електрон<strong>на</strong> обв<strong>и</strong>вка<br />
Атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> всек<strong>и</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чен елемент са ед<strong>на</strong>кв<strong>и</strong> по в<strong>и</strong>д<br />
(ф<strong>и</strong>г. 1-2). Те <strong>и</strong>мат ед<strong>на</strong>къв брой протон<strong>и</strong>, размер <strong>и</strong> определе<strong>на</strong><br />
относ<strong>и</strong>тел<strong>на</strong> атом<strong>на</strong> маса A r (ф<strong>и</strong>г. 1-3).<br />
6 НАЧАЛЕН ПРЕГОВОР И ОБОБЩЕНИЕ
Сведен<strong>и</strong>я <strong>за</strong> строежа <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> всек<strong>и</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чен елемент<br />
можете да <strong>и</strong>зведете от Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца. В нея елемент<strong>и</strong>те<br />
са подреден<strong>и</strong> по <strong>на</strong>растване <strong>на</strong> броя <strong>на</strong> протон<strong>и</strong>те в<br />
ядрата <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>и</strong>м. Броят <strong>на</strong> протон<strong>и</strong>те е равен <strong>на</strong> атомн<strong>и</strong>я<br />
номер <strong>на</strong> елемента (Z).<br />
Атомен номер (Z) = брой протон<strong>и</strong> = брой електрон<strong>и</strong><br />
1/12 част от<br />
атома <strong>на</strong> въглерода<br />
атом<br />
водород<br />
H<br />
атом хел<strong>и</strong>й<br />
Определете броя <strong>на</strong> протон<strong>и</strong>те <strong>и</strong> <strong>на</strong> електрон<strong>и</strong>те в атом<strong>и</strong>те<br />
<strong>на</strong> елемент<strong>и</strong> със Z = 13, Z = 16, Z = 20.<br />
Като <strong>и</strong>зползвате Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца, определете броя<br />
<strong>на</strong> протон<strong>и</strong>те <strong>и</strong> <strong>на</strong> електрон<strong>и</strong>те в оз<strong>на</strong>чен<strong>и</strong>те прост<strong>и</strong> йон<strong>и</strong>:<br />
Na + ; Cl – ; О 2– . Обяснете <strong>за</strong>що тез<strong>и</strong> йон<strong>и</strong> се от<strong>на</strong>сят към х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те<br />
елемент<strong>и</strong> <strong>на</strong>тр<strong>и</strong>й, хлор, к<strong>и</strong>слород.<br />
Като <strong>и</strong>зползвате ф<strong>и</strong>г. 1-1, предложете допълнен<strong>и</strong>е към определен<strong>и</strong>ето<br />
<strong>за</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чен елемент, което да включва <strong>и</strong> йон<strong>и</strong>те.<br />
АТОМНО ЯДРО<br />
Атомното ядро <strong>и</strong>ма много малк<strong>и</strong> размер<strong>и</strong>, но в него е съсредоточе<strong>на</strong><br />
почт<strong>и</strong> цялата маса <strong>на</strong> атома. Както в<strong>и</strong> е <strong>и</strong>звестно,<br />
сумата от протон<strong>и</strong>те <strong>и</strong> неутрон<strong>и</strong>те в атомното ядро се <strong>на</strong>р<strong>и</strong>ча<br />
масово ч<strong>и</strong>сло (A).<br />
брой протон<strong>и</strong> + брой неутрон<strong>и</strong> = масово ч<strong>и</strong>сло<br />
Броят <strong>на</strong> протон<strong>и</strong>те в ядрата <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>и</strong> масовото <strong>и</strong>м<br />
ч<strong>и</strong>сло се отбелязват вляво от х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>я з<strong>на</strong>к <strong>на</strong> елемента<br />
(ф<strong>и</strong>г. 1-4).<br />
Атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong> с ед<strong>на</strong>къв брой протон<strong>и</strong> <strong>и</strong><br />
разл<strong>и</strong>чен брой неутрон<strong>и</strong> в ядрата са <strong>и</strong>зотоп<strong>и</strong>. Об<strong>и</strong>кновено <strong>за</strong><br />
<strong>и</strong>зотоп<strong>и</strong>те се <strong>и</strong>зползва <strong>на</strong><strong>и</strong>менован<strong>и</strong>ето <strong>на</strong> елемента.<br />
Ед<strong>и</strong>нствено <strong>и</strong>зотоп<strong>и</strong>те <strong>на</strong> водорода <strong>и</strong>мат собствен<strong>и</strong> <strong>и</strong>ме<strong>на</strong>: 1 1 H<br />
– прот<strong>и</strong>й; 1 2 H – деутер<strong>и</strong>й; 1 3 H – тр<strong>и</strong>т<strong>и</strong>й.<br />
Броят <strong>на</strong> част<strong>и</strong>ц<strong>и</strong>те в ядрото се променя ед<strong>и</strong>нствено пр<strong>и</strong><br />
ядрен<strong>и</strong>те реакц<strong>и</strong><strong>и</strong> (ф<strong>и</strong>г. 1-5).<br />
He<br />
Ф<strong>и</strong>г. 1-3. Така получаваме относ<strong>и</strong>тел<strong>на</strong>та<br />
атом<strong>на</strong> маса.<br />
масово ч<strong>и</strong>сло<br />
23<br />
11<br />
Na<br />
атомен номер (Z)<br />
Ф<strong>и</strong>г. 1-4<br />
броят<br />
протон<strong>и</strong><br />
нов х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чен<br />
елемент<br />
атомно<br />
ядро<br />
ядрен<strong>и</strong> реакц<strong>и</strong><strong>и</strong><br />
променя се<br />
броят<br />
неутрон<strong>и</strong><br />
<strong>и</strong>зотоп <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>я<br />
елемент<br />
Ф<strong>и</strong>г. 1-5. Възможн<strong>и</strong> промен<strong>и</strong> в ядрата пр<strong>и</strong> ядрен<strong>и</strong>те реакц<strong>и</strong><strong>и</strong><br />
ПЕРИОДИЧНА ТАБЛИЦА<br />
Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца е <strong>и</strong>зраз <strong>на</strong> пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>я <strong>за</strong>кон, който<br />
глас<strong>и</strong>:<br />
ХИМИЧНИТЕ ЕЛЕМЕНТИ И ПЕРИОДИЧНАТА ТАБЛИЦА<br />
7
ІА<br />
ІІА<br />
Свойствата <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong>, <strong>на</strong> прост<strong>и</strong>те <strong>и</strong>м<br />
вещества <strong>и</strong> <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те <strong>и</strong>м съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я са в пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong><br />
<strong>за</strong>в<strong>и</strong>с<strong>и</strong>мост от броя <strong>на</strong> протон<strong>и</strong>те в ядрата <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те<br />
<strong>и</strong>м.<br />
Елемент<strong>и</strong>те в Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца са подреден<strong>и</strong> в пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong><br />
<strong>и</strong> груп<strong>и</strong> (ф<strong>и</strong>г. 1-6).<br />
Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>те са седемте хор<strong>и</strong>зонталн<strong>и</strong> реда от Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та<br />
табл<strong>и</strong>ца. Групата е верт<strong>и</strong>кален ред от елемент<strong>и</strong> с подобн<strong>и</strong><br />
свойства. Съществуват разл<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> вар<strong>и</strong>ант<strong>и</strong> <strong>за</strong> оз<strong>на</strong>чаване <strong>на</strong><br />
груп<strong>и</strong>те.<br />
неметал<strong>и</strong><br />
к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>нн<strong>и</strong> окс<strong>и</strong>д<strong>и</strong><br />
к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>н<strong>и</strong><br />
ІІІА ІVА VА VІА VІІА VІІІА<br />
17 18<br />
H<br />
F Ne<br />
9 10<br />
Al Si<br />
13 14<br />
3 Na Mg<br />
11 12 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12<br />
P S<br />
15 16<br />
Cl Ar<br />
17 18<br />
1 2<br />
13 14 15 16<br />
He<br />
1 2<br />
2<br />
Li B C N O<br />
3 4 ІІІБ ІVБ VБ VІБ VІІБ VІІІБ ІБ ІІБ 5 6 7 8<br />
6 Cs Ba La Hf Ta W Re Os Ir Pt Au Hg Tl Pb<br />
55 56 57 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82<br />
Bi Po<br />
83 84<br />
At Rn<br />
85 86<br />
4 K Ca Sc Ti 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 Zn Ga Ge 30 31 32<br />
As Se<br />
33 34<br />
Br Kr<br />
35 36<br />
5 Rb Sr Y Zr Nb Pd Ag Cd In Sn Sb Te<br />
37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52<br />
I Xe 53 54<br />
Fr Ra Ac Rf Db Sg Bh Hs Mt Ds Rg Cn Nh Fl Mc Lv<br />
87 88 89 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114 115 116<br />
Ts<br />
117<br />
Og<br />
118<br />
метал<strong>и</strong><br />
основн<strong>и</strong> окс<strong>и</strong>д<strong>и</strong><br />
основн<strong>и</strong><br />
х<strong>и</strong>дрокс<strong>и</strong>д<strong>и</strong><br />
Ф<strong>и</strong>г. 1-6. Закономерност<strong>и</strong> в Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца<br />
Напр<strong>и</strong>мер алкал<strong>на</strong>та група се определя като ІА група <strong>и</strong>л<strong>и</strong><br />
1 група. Халоген<strong>на</strong>та група се бележ<strong>и</strong> като VІІА <strong>и</strong>л<strong>и</strong> 17 група.<br />
Определете коорд<strong>и</strong><strong>на</strong>т<strong>и</strong>те в Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца –<br />
група <strong>и</strong> пер<strong>и</strong>од, <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong> с атомн<strong>и</strong> номера Z = 13, Z = 16,<br />
Z = 20.<br />
ЗАКОНОМЕРНОСТИ В ПЕРИОДИЧНАТА ТАБЛИЦА<br />
В<strong>и</strong>дове х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> елемент<strong>и</strong><br />
От 7. <strong>клас</strong> з<strong>на</strong>ете, че в<strong>и</strong>дът <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong> <strong>и</strong> <strong>на</strong><br />
техн<strong>и</strong>те съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я се <strong>и</strong>зменя по пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong> <strong>и</strong> груп<strong>и</strong> (ф<strong>и</strong>г. 1-6), а<br />
<strong>и</strong>менно:<br />
С увел<strong>и</strong>чаване <strong>на</strong> атомн<strong>и</strong>я номер <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те в пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>те<br />
металн<strong>и</strong>те <strong>и</strong>м свойства отслабват, а неметалн<strong>и</strong>те се<br />
<strong>за</strong>с<strong>и</strong>лват.<br />
С увел<strong>и</strong>чаване <strong>на</strong> атомн<strong>и</strong>я номер <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те в А груп<strong>и</strong>те<br />
металн<strong>и</strong>те свойства се <strong>за</strong>с<strong>и</strong>лват, а неметалн<strong>и</strong>те отслабват.<br />
С помощта <strong>на</strong> Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца <strong>и</strong> <strong>на</strong> схемата <strong>на</strong><br />
ф<strong>и</strong>г. 1-6 определете в<strong>и</strong>да <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те със Z = 20 <strong>и</strong> Z = 16.<br />
8 НАЧАЛЕН ПРЕГОВОР И ОБОБЩЕНИЕ
Валентност <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong><br />
Валентността е свойство <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>я елемент<br />
да се свързват с точно определен брой атом<strong>и</strong>. Няко<strong>и</strong><br />
елемент<strong>и</strong> проявяват постоян<strong>на</strong> валентност, <strong>на</strong>пр<strong>и</strong>мер <strong>на</strong>тр<strong>и</strong>й,<br />
калц<strong>и</strong>й, алум<strong>и</strong>н<strong>и</strong>й, к<strong>и</strong>слород. Друг<strong>и</strong> елемент<strong>и</strong> <strong>и</strong>мат променл<strong>и</strong>ва<br />
валентност – сяра, хлор, желязо <strong>и</strong> др.<br />
Като <strong>и</strong>зползвате граф<strong>и</strong>к<strong>и</strong>те от ф<strong>и</strong>г. 1-7, <strong>и</strong>зведете връзка<br />
между номера <strong>на</strong> А-групата, валентността към водорода <strong>и</strong><br />
в<strong>и</strong>сшата валентност към к<strong>и</strong>слорода.<br />
З<strong>на</strong>н<strong>и</strong>ята <strong>за</strong> <strong>за</strong>кономерност<strong>и</strong>те в Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца в<strong>и</strong><br />
позволяват да предв<strong>и</strong>ждате в<strong>и</strong>да <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те, тях<strong>на</strong>та<br />
валентност <strong>и</strong> в<strong>и</strong>да <strong>на</strong> образуван<strong>и</strong>те от тях вещества.<br />
Определете валентността спрямо водорода <strong>и</strong> спрямо к<strong>и</strong>слорода<br />
<strong>на</strong> елемент с атомен номер Z = 15.<br />
Съставете формулата <strong>на</strong> неговото водородно съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>е <strong>и</strong> <strong>на</strong><br />
окс<strong>и</strong>да му. Направете предположен<strong>и</strong>е <strong>за</strong> в<strong>и</strong>да <strong>на</strong> тоз<strong>и</strong> окс<strong>и</strong>д.<br />
В<strong>и</strong>сша валентност<br />
към к<strong>и</strong>слорода<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
І ІІ ІІІ ІV VVІ VІІ VІІІ<br />
A груп<strong>и</strong><br />
Валентност<br />
спрямо водорода<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
І ІІ ІІІ ІV VVІ VІІ VІІІ<br />
A груп<strong>и</strong><br />
Ф<strong>и</strong>г. 1-7. Валентност <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те<br />
елемент<strong>и</strong><br />
Въпрос<strong>и</strong> <strong>и</strong><br />
<strong>за</strong>дач<strong>и</strong><br />
1. Определете мястото <strong>на</strong> елемент с атомен номер Z = 13 в Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та<br />
табл<strong>и</strong>ца. Направете предположен<strong>и</strong>е <strong>за</strong> в<strong>и</strong>да <strong>на</strong> елемента. Определете<br />
валентността му <strong>и</strong> съставете формул<strong>и</strong>те <strong>на</strong> негов<strong>и</strong>те окс<strong>и</strong>д <strong>и</strong> х<strong>и</strong>дрокс<strong>и</strong>д.<br />
2. Попълнете табл<strong>и</strong>цата с л<strong>и</strong>псващата <strong>и</strong>нформац<strong>и</strong>я <strong>за</strong> елемент<strong>и</strong>те, като<br />
<strong>и</strong>зползвате Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца.<br />
Х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> елемент<strong>и</strong><br />
Характер<strong>и</strong>ст<strong>и</strong>к<strong>и</strong><br />
Е 1 Е 2 Е 3 Е 4<br />
Х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чен з<strong>на</strong>к<br />
Атомен номер 14<br />
Брой протон<strong>и</strong><br />
Брой електрон<strong>и</strong><br />
Пер<strong>и</strong>од, група<br />
4, IA<br />
Оз<strong>на</strong>чен<strong>и</strong>е <strong>и</strong> в<strong>и</strong>д <strong>на</strong> простото вещество<br />
Формула <strong>на</strong> водородното му съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>е<br />
H 2 S<br />
Формула <strong>на</strong> окс<strong>и</strong>да във в<strong>и</strong>сшата му валентност Cl 2 O 7<br />
В<strong>и</strong>д <strong>на</strong> елемента<br />
ХИМИЧНИТЕ ЕЛЕМЕНТИ И ПЕРИОДИЧНАТА ТАБЛИЦА<br />
9
2.<br />
СВОЙСТВА НА МЕТАЛИТЕ, НЕМЕТАЛИТЕ<br />
И ТЕХНИТЕ СЪЕДИНЕНИЯ<br />
злато<br />
мед<br />
<strong>на</strong>тр<strong>и</strong>й<br />
Атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong> не могат да съществуват<br />
дълго време самостоятелно. Те се свързват х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>ческ<strong>и</strong><br />
помежду с<strong>и</strong>, образуват молекул<strong>и</strong> <strong>и</strong>л<strong>и</strong> се превръщат в йон<strong>и</strong>, като<br />
отдават <strong>и</strong>л<strong>и</strong> пр<strong>и</strong>емат електрон<strong>и</strong>.<br />
Свойствата <strong>на</strong> веществата се определят от техн<strong>и</strong>я състав<br />
<strong>и</strong> строеж. В 7. <strong>клас</strong> <strong>на</strong>уч<strong>и</strong>хте <strong>за</strong> <strong>и</strong>нтересн<strong>и</strong>те свойства <strong>на</strong><br />
алкалн<strong>и</strong>те метал<strong>и</strong> <strong>и</strong> <strong>на</strong> неметал<strong>и</strong>те халоген<strong>и</strong>.<br />
Ще пр<strong>и</strong>помн<strong>и</strong>м тез<strong>и</strong> свойства със схем<strong>и</strong> <strong>и</strong> <strong>за</strong>дач<strong>и</strong>. Така ще<br />
можете да г<strong>и</strong> сравнявате със свойствата <strong>на</strong> веществата,<br />
ко<strong>и</strong>то предсто<strong>и</strong> да <strong>и</strong>зуч<strong>и</strong>те.<br />
ПРОСТИ ВЕЩЕСТВА – МЕТАЛИ И НЕМЕТАЛИ<br />
Прост<strong>и</strong>те вещества са <strong>и</strong>зграден<strong>и</strong> само от ед<strong>и</strong>н х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чен елемент.<br />
В<strong>и</strong>дът <strong>на</strong> елемента – метал <strong>и</strong>л<strong>и</strong> неметал, определя <strong>и</strong> в<strong>и</strong>да<br />
<strong>на</strong> простото вещество. Метал<strong>и</strong>те <strong>и</strong> неметал<strong>и</strong>те <strong>и</strong>мат разл<strong>и</strong>чен<br />
строеж, разл<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> ф<strong>и</strong>з<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> <strong>и</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> свойства (ф<strong>и</strong>г. 2-1).<br />
Строеж <strong>и</strong> ф<strong>и</strong>з<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> свойства<br />
ЗАДАЧА 1 Пр<strong>и</strong>помнете с<strong>и</strong> строежа <strong>и</strong> ф<strong>и</strong>з<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те свойства <strong>на</strong><br />
поз<strong>на</strong>т<strong>и</strong>те в<strong>и</strong> метал<strong>и</strong> <strong>и</strong> неметал<strong>и</strong>. Сравнете <strong>на</strong>тр<strong>и</strong>я <strong>и</strong> хлора по<br />
строеж, състоян<strong>и</strong>е, цвят, топло- <strong>и</strong> електропроводност.<br />
Х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> свойства<br />
Метал<strong>и</strong>те <strong>и</strong> неметал<strong>и</strong>те в<strong>за</strong><strong>и</strong>модействат с прост<strong>и</strong> вещества<br />
<strong>и</strong> с х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я. Х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те <strong>и</strong>м свойства можете<br />
да с<strong>и</strong> пр<strong>и</strong>помн<strong>и</strong>те, като <strong>и</strong>зползвате ф<strong>и</strong>г. 2-2.<br />
сяра<br />
х<strong>и</strong>др<strong>и</strong>д<br />
основен<br />
окс<strong>и</strong>д<br />
сол<br />
х<strong>и</strong>дрокс<strong>и</strong>д<br />
неметал +<br />
Просто<br />
H 2 +<br />
вещество<br />
+ H 2<br />
О 2 + + О 2<br />
H 2 O +<br />
к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong><strong>на</strong> +<br />
сол + Н 2<br />
Ф<strong>и</strong>г. 2-2<br />
метал<br />
неметал<br />
+ метал<br />
+ H 2 O<br />
+ основа<br />
водородно<br />
съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>е<br />
к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>нен<br />
окс<strong>и</strong>д<br />
сол<br />
к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong><strong>на</strong><br />
сол + Н 2 О<br />
хлор<br />
Ф<strong>и</strong>г. 2-1. Метал<strong>и</strong> <strong>и</strong> неметал<strong>и</strong><br />
ЗАДАЧА 2 Конкрет<strong>и</strong>з<strong>и</strong>райте схемата <strong>на</strong> ф<strong>и</strong>г. 2-2, като оз<strong>на</strong>ч<strong>и</strong>те<br />
с уравнен<strong>и</strong>я х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те свойства <strong>на</strong> л<strong>и</strong>т<strong>и</strong>я <strong>и</strong> <strong>на</strong> хлора.<br />
Пр<strong>и</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те с<strong>и</strong> в<strong>за</strong><strong>и</strong>модейств<strong>и</strong>я атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> метал<strong>и</strong>те<br />
отдават електрон<strong>и</strong> <strong>и</strong> се превръщат в полож<strong>и</strong>телн<strong>и</strong> йон<strong>и</strong>.<br />
Пр<strong>и</strong> в<strong>за</strong><strong>и</strong>модейств<strong>и</strong>ето с<strong>и</strong> с метал<strong>и</strong>те атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> неметал<strong>и</strong>те<br />
пр<strong>и</strong>емат електрон<strong>и</strong> <strong>и</strong> се превръщат в отр<strong>и</strong>цателн<strong>и</strong> йон<strong>и</strong>.<br />
Напр<strong>и</strong>мер пр<strong>и</strong> в<strong>за</strong><strong>и</strong>модейств<strong>и</strong>ето <strong>на</strong> <strong>на</strong>тр<strong>и</strong>й с хлор се получава<br />
<strong>на</strong>тр<strong>и</strong>ев хлор<strong>и</strong>д, ч<strong>и</strong><strong>и</strong>то кр<strong>и</strong>стал<strong>и</strong> са <strong>и</strong>зграден<strong>и</strong> от <strong>на</strong>тр<strong>и</strong>ев<strong>и</strong><br />
<strong>и</strong> хлор<strong>и</strong>дн<strong>и</strong> йон<strong>и</strong> (ф<strong>и</strong>г. 2-3).<br />
10 НАЧАЛЕН ПРЕГОВОР И ОБОБЩЕНИЕ
<strong>на</strong>тр<strong>и</strong>ев атом<br />
11 p + , 11 e – хлорен атом<br />
17 p + , 17 e – <strong>на</strong>тр<strong>и</strong>ев йон<br />
11 p + , 10 e – хлор<strong>и</strong>ден йон<br />
17 p + , 18 e –<br />
Ф<strong>и</strong>г. 2-3. Натр<strong>и</strong>ев<strong>и</strong>ят хлор<strong>и</strong>д е <strong>и</strong>зграден от <strong>на</strong>тр<strong>и</strong>ев<strong>и</strong> <strong>и</strong> хлор<strong>и</strong>дн<strong>и</strong> йон<strong>и</strong>.<br />
Прост<strong>и</strong>те вещества <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те от ед<strong>на</strong> група <strong>и</strong>мат<br />
подобн<strong>и</strong> свойства, но се разл<strong>и</strong>чават по своята акт<strong>и</strong>вност<br />
(ф<strong>и</strong>г. 2-4).<br />
Кой от метал<strong>и</strong>те <strong>на</strong>тр<strong>и</strong>й <strong>и</strong>л<strong>и</strong> кал<strong>и</strong>й в<strong>за</strong><strong>и</strong>модейства по-акт<strong>и</strong>вно<br />
с водата?<br />
ЗАДАЧА 3 Допълнете даден<strong>и</strong>те х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> уравнен<strong>и</strong>я, с ко<strong>и</strong>то<br />
се доказва по-голямата акт<strong>и</strong>вност <strong>на</strong> хлора в групата<br />
(ф<strong>и</strong>г. 2-5).<br />
Cl 2 + … KBr ………. + ………<br />
Cl 2 + … KI …...….. + ………<br />
ХИМИЧНИ СЪЕДИНЕНИЯ<br />
На ф<strong>и</strong>г. 2-6 са представен<strong>и</strong> поз<strong>на</strong>т<strong>и</strong>те в<strong>и</strong> <strong>клас</strong>ове неорган<strong>и</strong>чн<strong>и</strong><br />
вещества.<br />
г<br />
р<br />
у<br />
п<br />
а<br />
IA<br />
7 Li<br />
3<br />
23 Na<br />
11<br />
39 K<br />
19<br />
85 Rb<br />
37<br />
133 Cs<br />
55<br />
Металн<strong>и</strong>те свойства<br />
се <strong>за</strong>с<strong>и</strong>лват<br />
19<br />
F<br />
9<br />
35,5<br />
Cl<br />
17<br />
80<br />
Br<br />
35<br />
127<br />
I<br />
53<br />
Ф<strong>и</strong>г. 2-4. Закономeрно <strong>и</strong>зменен<strong>и</strong>е <strong>на</strong><br />
няко<strong>и</strong> характер<strong>и</strong>ст<strong>и</strong>к<strong>и</strong> <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те<br />
от IA <strong>и</strong> VIIA група<br />
г<br />
р<br />
у<br />
п<br />
а<br />
VIIA<br />
Неметалн<strong>и</strong>те свойства<br />
отслабват<br />
Х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я<br />
водородн<strong>и</strong><br />
съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я<br />
окс<strong>и</strong>д<strong>и</strong> х<strong>и</strong>дрокс<strong>и</strong>д<strong>и</strong> к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>н<strong>и</strong> сол<strong>и</strong><br />
Ф<strong>и</strong>г. 2-5. В<strong>за</strong><strong>и</strong>модейств<strong>и</strong>е <strong>на</strong> хлор<strong>на</strong><br />
вода с разтвор<strong>и</strong> <strong>на</strong> KBr <strong>и</strong> KI<br />
Ф<strong>и</strong>г. 2-6<br />
ЗАДАЧА 4 Дайте подходящ<strong>и</strong> пр<strong>и</strong>мер<strong>и</strong> <strong>за</strong> всек<strong>и</strong> <strong>клас</strong> вещества.<br />
Окс<strong>и</strong>д<strong>и</strong><br />
Л<strong>и</strong>т<strong>и</strong>ев<strong>и</strong>ят <strong>и</strong> <strong>на</strong>тр<strong>и</strong>ев<strong>и</strong>ят окс<strong>и</strong>д са основн<strong>и</strong>. Въглеродн<strong>и</strong>ят<br />
д<strong>и</strong>ок с<strong>и</strong>д, ед<strong>и</strong>н от пр<strong>и</strong>ч<strong>и</strong>н<strong>и</strong>тел<strong>и</strong>те <strong>на</strong> парн<strong>и</strong>ков<strong>и</strong>я ефект, е к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>нен<br />
окс<strong>и</strong>д. Хлорн<strong>и</strong>те окс<strong>и</strong>д<strong>и</strong> Cl 2 O <strong>и</strong> Cl 2 O 7 също са к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>нн<strong>и</strong>.<br />
ЗАДАЧА 5 Допълнете схемата <strong>на</strong> ф<strong>и</strong>г. 2-7 <strong>за</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те свойства<br />
<strong>на</strong> основн<strong>и</strong>я Li 2 O.<br />
Li 2 O<br />
Ф<strong>и</strong>г. 2-7<br />
+ H 2 O<br />
+ CO 2<br />
.............<br />
..........................<br />
..........................<br />
............ + H 2 O<br />
СВОЙСТВА НА МЕТАЛИТЕ, НЕМЕТАЛИТЕ И ТЕХНИТЕ СЪЕДИНЕНИЯ<br />
11
Ф<strong>и</strong>г. 2-<strong>8.</strong> Водн<strong>и</strong>ят разтвор <strong>на</strong> NaOH<br />
променя цвета <strong>на</strong> фенолфтале<strong>и</strong><strong>на</strong><br />
в мал<strong>и</strong>новочервено, а <strong>на</strong> червен<strong>и</strong>я<br />
лакмус <strong>и</strong> <strong>на</strong> ун<strong>и</strong>версалн<strong>и</strong>я <strong>и</strong>нд<strong>и</strong>катор<br />
– в с<strong>и</strong>ньо.<br />
Ф<strong>и</strong>г. 2-10. Д<strong>и</strong>соц<strong>и</strong>ац<strong>и</strong>я <strong>на</strong> хлороводород<br />
<strong>и</strong> получаване <strong>на</strong> сол<strong>на</strong> к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong><strong>на</strong><br />
HBr<br />
Ф<strong>и</strong>г. 2-11<br />
HCl<br />
д<strong>и</strong>соц<strong>и</strong>ац<strong>и</strong>я ............<br />
<strong>и</strong>нд<strong>и</strong>катор ............<br />
+ K ............<br />
+ Li 2 O ............<br />
+ Ca(OH) 2 ............<br />
Х<strong>и</strong>дрокс<strong>и</strong>д<strong>и</strong><br />
На алкалн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong> съответстват основн<strong>и</strong> х<strong>и</strong>дрокс<strong>и</strong>д<strong>и</strong><br />
с обща формула МОН. Техн<strong>и</strong>те водн<strong>и</strong> разтвор<strong>и</strong> се <strong>на</strong>р<strong>и</strong>чат<br />
основ<strong>и</strong>. Те <strong>и</strong>мат рН > 7 <strong>и</strong> променят цвета <strong>на</strong> ун<strong>и</strong>версалн<strong>и</strong>я<br />
<strong>и</strong>нд<strong>и</strong>катор <strong>и</strong> червен<strong>и</strong>я лакмус в с<strong>и</strong>ньо, а <strong>на</strong> фенолфтале<strong>и</strong><strong>на</strong> – в<br />
мал<strong>и</strong>новочервено (ф<strong>и</strong>г. 2-8). Общ<strong>и</strong>те свойства <strong>на</strong> вс<strong>и</strong>чк<strong>и</strong> основ<strong>и</strong><br />
се дължат <strong>на</strong> х<strong>и</strong>дрокс<strong>и</strong>дн<strong>и</strong>те йон<strong>и</strong>, ко<strong>и</strong>то се получават пр<strong>и</strong><br />
д<strong>и</strong>соц<strong>и</strong>ац<strong>и</strong>ята <strong>и</strong>м във вода.<br />
M(OH) n M n+ + nOH –<br />
ЗАДАЧА 6 Допълнете схемата <strong>на</strong> ф<strong>и</strong>г. 2-9 <strong>за</strong> свойствата <strong>на</strong><br />
кал<strong>и</strong>евата основа със съответн<strong>и</strong>те формул<strong>и</strong> <strong>на</strong> реаг<strong>и</strong>ращ<strong>и</strong> <strong>и</strong><br />
получен<strong>и</strong> вещества. Оз<strong>на</strong>чете процес<strong>и</strong>те с уравнен<strong>и</strong>я.<br />
д<strong>и</strong>соц<strong>и</strong>ац<strong>и</strong>я<br />
+<br />
в разтвор<br />
+ фенолфтале<strong>и</strong>н<br />
........................................<br />
KOH<br />
+ ......................<br />
+ H 2 О<br />
+ ......................<br />
K 2 CO 3 +<br />
Ф<strong>и</strong>г. 2-9<br />
К<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>н<strong>и</strong><br />
Съществуват два в<strong>и</strong>да к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>н<strong>и</strong> – к<strong>и</strong>слородсъдържащ<strong>и</strong> <strong>и</strong><br />
безк<strong>и</strong>слородн<strong>и</strong> к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>н<strong>и</strong>. Водн<strong>и</strong>те разтвор<strong>и</strong> <strong>на</strong> водородн<strong>и</strong>те<br />
съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я <strong>на</strong> халоген<strong>и</strong>те са безк<strong>и</strong>слородн<strong>и</strong> к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>н<strong>и</strong> – HCl, HBr.<br />
К<strong>и</strong>слородсъдържащ<strong>и</strong> са х<strong>и</strong>похлор<strong>и</strong>стата к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong><strong>на</strong> HClO, перхлор<strong>на</strong>та<br />
к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong><strong>на</strong> HClO 4 , сяр<strong>на</strong>та к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong><strong>на</strong> H 2 SO 4 , въглерод<strong>на</strong>та<br />
к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong><strong>на</strong> Н 2 СО 3 .<br />
Водн<strong>и</strong>те разтвор<strong>и</strong> <strong>на</strong> к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>н<strong>и</strong>те <strong>и</strong>мат рН < 7 <strong>и</strong> променят<br />
цвета <strong>на</strong> ун<strong>и</strong>версалн<strong>и</strong>я <strong>и</strong>нд<strong>и</strong>катор <strong>и</strong> <strong>на</strong> с<strong>и</strong>н<strong>и</strong>я лакмус в червено.<br />
Общ<strong>и</strong>те свойства <strong>на</strong> к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>н<strong>и</strong>те се дължат <strong>на</strong> водородн<strong>и</strong>те<br />
йон<strong>и</strong>, ко<strong>и</strong>то се получават пр<strong>и</strong> д<strong>и</strong>соц<strong>и</strong>ац<strong>и</strong>ята <strong>и</strong>м във воден разтвор<br />
(ф<strong>и</strong>г. 2-10).<br />
H n A nH + + A n–<br />
ЗАДАЧА 7 Довършете схемата <strong>на</strong> ф<strong>и</strong>г. 2-11, като <strong>за</strong>п<strong>и</strong>шете<br />
формул<strong>и</strong>те <strong>и</strong> <strong>на</strong><strong>и</strong>менован<strong>и</strong>ята <strong>на</strong> продукт<strong>и</strong>те <strong>на</strong> реакц<strong>и</strong><strong>и</strong>те.<br />
Оз<strong>на</strong>чете процес<strong>и</strong>те с уравнен<strong>и</strong>я.<br />
През таз<strong>и</strong> учеб<strong>на</strong> год<strong>и</strong><strong>на</strong> предсто<strong>и</strong> да <strong>и</strong>зуч<strong>и</strong>те <strong>и</strong>нтересн<strong>и</strong>те<br />
свойства <strong>и</strong> <strong>на</strong> друг<strong>и</strong> метал<strong>и</strong>, неметал<strong>и</strong> <strong>и</strong> техн<strong>и</strong>те съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я.<br />
12 НАЧАЛЕН ПРЕГОВОР И ОБОБЩЕНИЕ
. ЗНАМ И МОГА<br />
Свойства <strong>на</strong> веществата<br />
Задача<br />
Оп<strong>и</strong>свам структурата <strong>на</strong> Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца. 1<br />
По мястото <strong>на</strong> елемента в Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца определям строежа <strong>на</strong> атома<br />
му <strong>и</strong> предв<strong>и</strong>ждам свойствата <strong>на</strong> прост<strong>и</strong>те вещества <strong>и</strong> <strong>на</strong> съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>ята му.<br />
Разпоз<strong>на</strong>вам основн<strong>и</strong> <strong>клас</strong>ове неорган<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> вещества – метал<strong>и</strong>, неметал<strong>и</strong>, водородн<strong>и</strong><br />
съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я, окс<strong>и</strong>д<strong>и</strong>, основ<strong>и</strong>, к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>н<strong>и</strong>.<br />
Оп<strong>и</strong>свам общото <strong>и</strong> разл<strong>и</strong>чното в свойствата <strong>на</strong> прост<strong>и</strong>те вещества <strong>и</strong> <strong>на</strong> съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>ята<br />
<strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те от IA <strong>и</strong> VIIA група.<br />
Оз<strong>на</strong>чавам с х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> уравнен<strong>и</strong>я свойства <strong>на</strong> прост<strong>и</strong>те вещества <strong>и</strong> <strong>на</strong> съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>ята<br />
<strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те от IA <strong>и</strong> VIIA група.<br />
2, 3, 4<br />
5<br />
6, 7, 8<br />
9, 10<br />
1. Допълнете текста с подходящ<strong>и</strong>те дум<strong>и</strong><br />
<strong>и</strong> <strong>и</strong>зраз<strong>и</strong>.<br />
Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>те в Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца са ..............<br />
редове. Малк<strong>и</strong>те пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong> съдържат по ....... <strong>и</strong>л<strong>и</strong><br />
....... елемента, а .................. пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong> съдържат<br />
по 18 <strong>и</strong>л<strong>и</strong> 32 елемента. Груп<strong>и</strong>те в Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та<br />
табл<strong>и</strong>ца включват елемент<strong>и</strong> с .........................<br />
свойства.<br />
2. Откр<strong>и</strong>йте в Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца<br />
елемент с атомен номер Z = 20. Определете в<br />
кой ред е <strong>за</strong>п<strong>и</strong>сан прав<strong>и</strong>лно броят <strong>на</strong> протон<strong>и</strong>те<br />
в атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> елемента <strong>и</strong> атом<strong>на</strong>та му<br />
маса <strong>и</strong> броят <strong>на</strong> електрон<strong>и</strong>те в негов<strong>и</strong>я йон с<br />
два полож<strong>и</strong>телн<strong>и</strong> <strong>за</strong>ряда.<br />
а) p + (Ca) = 20, А r = 20, e – (Ca 2+ ) = 20<br />
б) p + (Ca) = 20, А r = 40, e – (Ca 2+ ) = 18<br />
в) p + (Ca) = 40, А r = 20, e – (Ca 2+ ) = 18<br />
г) p + (Ca) = 18, А r = 40, e – (Ca 2+ ) = 20<br />
3. Елементът фосфор се <strong>на</strong>м<strong>и</strong>ра в VА група<br />
<strong>и</strong> трет<strong>и</strong> пер<strong>и</strong>од <strong>на</strong> Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца.<br />
3.1. Валентността му към водорода <strong>и</strong><br />
в<strong>и</strong>сшата му валентност към к<strong>и</strong>слорода са<br />
съответно:<br />
а) 3, 3<br />
б) 5, 5<br />
в) 5, 3<br />
г) 3, 5<br />
3.2. Елементът фосфор образува:<br />
а) просто вещество метал, основен окс<strong>и</strong>д<br />
<strong>и</strong> х<strong>и</strong>дрокс<strong>и</strong>д<br />
б) просто вещество метал, основен окс<strong>и</strong>д<br />
<strong>и</strong> к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong><strong>на</strong><br />
в) просто вещество неметал, к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>нен<br />
окс<strong>и</strong>д <strong>и</strong> к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong><strong>на</strong><br />
г) просто вещество неметал, к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>нен<br />
окс<strong>и</strong>д <strong>и</strong> основа<br />
4. Елементът M се <strong>на</strong>м<strong>и</strong>ра във ІІА група <strong>и</strong><br />
шест<strong>и</strong> пер<strong>и</strong>од.<br />
4.1. Формул<strong>и</strong>те <strong>на</strong> водородното му съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>е<br />
<strong>и</strong> <strong>на</strong> окс<strong>и</strong>да му са съответно:<br />
а) HM, MO<br />
б) МH 2 , MO<br />
в) H 2 M, M 2 O<br />
г) HM, МO 2<br />
4.2. На елемента М съответстват:<br />
а) основен окс<strong>и</strong>д <strong>и</strong> основа<br />
б) основен окс<strong>и</strong>д <strong>и</strong> к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong><strong>на</strong><br />
в) к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>нен окс<strong>и</strong>д <strong>и</strong> основа<br />
г) к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>нен окс<strong>и</strong>д <strong>и</strong> к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong><strong>на</strong><br />
5. На<strong>и</strong>менувайте оз<strong>на</strong>чен<strong>и</strong>те вещества в<br />
първата коло<strong>на</strong> <strong>и</strong> свържете всяко от тях с<br />
<strong>клас</strong>а съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я, към който се от<strong>на</strong>ся.<br />
NaOH …………..<br />
HBr ……………. Основн<strong>и</strong> окс<strong>и</strong>д<strong>и</strong><br />
KI ..…………… К<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>нн<strong>и</strong> окс<strong>и</strong>д<strong>и</strong><br />
Li 2 O ……………… Основ<strong>и</strong><br />
Ca(OH) 2 ………….. К<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>н<strong>и</strong><br />
CO 2 …………….. Сол<strong>и</strong><br />
HCl …………………<br />
ЗНАМ И МОГА<br />
13
6. Определете характерн<strong>и</strong>те свойства <strong>на</strong><br />
всек<strong>и</strong> в<strong>и</strong>д просто вещество.<br />
6.1. метал<strong>и</strong>: ……………………<br />
6.2. неметал<strong>и</strong>: ……………………<br />
а) електро- <strong>и</strong> топлопроводност<br />
б) в<strong>за</strong><strong>и</strong>модейств<strong>и</strong>е с водород<br />
в) в<strong>за</strong><strong>и</strong>модейств<strong>и</strong>е с метал<strong>и</strong><br />
г) в<strong>за</strong><strong>и</strong>модейств<strong>и</strong>е с неметал<strong>и</strong><br />
д) в<strong>за</strong><strong>и</strong>модейств<strong>и</strong>е с к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong>н<strong>и</strong><br />
е) в<strong>за</strong><strong>и</strong>модейств<strong>и</strong>е с основн<strong>и</strong> окс<strong>и</strong>д<strong>и</strong><br />
7. В редове са оз<strong>на</strong>чен<strong>и</strong> вещества.<br />
а) CO 2 , HCl, H 2 SO 4<br />
б) O 2 , Cl 2 , H 2 O<br />
в) O 2 , KOH, HCl<br />
г) H 2 O, CO 2 , HCl<br />
7.1. Веществата от кой ред в<strong>за</strong><strong>и</strong>модействат<br />
с <strong>на</strong>тр<strong>и</strong>й?<br />
а) б) в) г)<br />
7.2. Веществата от кой ред в<strong>за</strong><strong>и</strong>модействат<br />
с кал<strong>и</strong>ева основа?<br />
а) б) в) г)<br />
7.3. Веществата от ко<strong>и</strong> редове в<strong>за</strong><strong>и</strong>модействат<br />
с д<strong>и</strong>л<strong>и</strong>т<strong>и</strong>ев окс<strong>и</strong>д?<br />
а) б) в) г)<br />
<strong>8.</strong> В редове са оз<strong>на</strong>чен<strong>и</strong> вещества.<br />
а) K, Li 2 O, NaOH<br />
б) O 2 , Na, H 2 O<br />
в) H 2 , Na, NaOH<br />
г) H 2 O, CO 2 , NaOH<br />
<strong>8.</strong>1. Веществата от кой ред в<strong>за</strong><strong>и</strong>модействат<br />
с хлор?<br />
а) б) в) г)<br />
<strong>8.</strong>2. Веществата от кой ред в<strong>за</strong><strong>и</strong>модействат<br />
със сол<strong>на</strong> к<strong>и</strong>сел<strong>и</strong><strong>на</strong>?<br />
а) б) в) г)<br />
9. Оз<strong>на</strong>чете с уравнен<strong>и</strong>я даден<strong>и</strong>те превръщан<strong>и</strong>я.<br />
Na NaOH Na 2 CO 3<br />
NaCl<br />
10. Оз<strong>на</strong>чете с уравнен<strong>и</strong>я в<strong>за</strong><strong>и</strong>модейств<strong>и</strong>ята<br />
<strong>на</strong> хлор с:<br />
водород: ..................................................................<br />
кал<strong>и</strong>й: ....................................................................<br />
14 СВОЙСТВА НА ВЕЩЕСТВАТА
Строеж <strong>на</strong><br />
веществото<br />
Учен<strong>и</strong>те <strong>и</strong>зучават веществата, атом<strong>и</strong>те <strong>и</strong><br />
молекул<strong>и</strong>те <strong>и</strong> въз основа <strong>на</strong> експер<strong>и</strong>мент<strong>и</strong>те<br />
създават модел<strong>и</strong>. Модел<strong>и</strong>те н<strong>и</strong> помагат да<br />
разберем неща, ко<strong>и</strong>то не можем да в<strong>и</strong>д<strong>и</strong>м<br />
д<strong>и</strong>ректно, <strong>за</strong>щото са <strong>и</strong>л<strong>и</strong> много голем<strong>и</strong> –<br />
като Вселе<strong>на</strong>та, <strong>и</strong>л<strong>и</strong> много малк<strong>и</strong> – като<br />
атом<strong>и</strong>те <strong>и</strong> молекул<strong>и</strong>те. С разв<strong>и</strong>т<strong>и</strong>ето<br />
<strong>на</strong> <strong>на</strong>уката учен<strong>и</strong>те създават нов<strong>и</strong><br />
модел<strong>и</strong>, с ко<strong>и</strong>то все по-пълно се<br />
обясняват строежът <strong>и</strong> свойствата<br />
<strong>на</strong> веществата.<br />
В тоз<strong>и</strong> раздел ще се <strong>за</strong>поз<strong>на</strong>ете със<br />
съвременн<strong>и</strong>те представ<strong>и</strong> <strong>за</strong><br />
град<strong>и</strong>вн<strong>и</strong>те част<strong>и</strong>ц<strong>и</strong> <strong>на</strong> веществото<br />
– атом<strong>и</strong>, молекул<strong>и</strong>, йон<strong>и</strong>. Ще<br />
разберете <strong>за</strong>що <strong>и</strong> как се образуват<br />
молекул<strong>и</strong>те <strong>и</strong> какво определя<br />
свойствата <strong>на</strong> веществата <strong>и</strong> <strong>на</strong><br />
кр<strong>и</strong>стал<strong>и</strong>те.<br />
Ще <strong>и</strong>мате възможност сам<strong>и</strong> да<br />
прав<strong>и</strong>те модел<strong>и</strong> от разл<strong>и</strong>чн<strong>и</strong><br />
матер<strong>и</strong>ал<strong>и</strong>. Ще усъвършенствате<br />
умен<strong>и</strong>ята с<strong>и</strong> да съставяте схем<strong>и</strong>,<br />
граф<strong>и</strong>к<strong>и</strong> <strong>и</strong> табл<strong>и</strong>ц<strong>и</strong>.<br />
На добър път в света <strong>на</strong><br />
нев<strong>и</strong>д<strong>и</strong>мото!
3. СТРОЕЖ НА АТОМА<br />
Ф<strong>и</strong>г. 3-1. Според модела <strong>на</strong> Н<strong>и</strong>лс Бор<br />
атомът <strong>и</strong>ма полож<strong>и</strong>телно <strong>за</strong>редено<br />
ядро, а електрон<strong>и</strong>те се дв<strong>и</strong>жат<br />
около него по точно определен<strong>и</strong><br />
орб<strong>и</strong>т<strong>и</strong>.<br />
Ф<strong>и</strong>г. 3-2. Ако оз<strong>на</strong>ч<strong>и</strong>м с точк<strong>и</strong><br />
местата, където <strong>и</strong>ма <strong>на</strong>й-голяма<br />
вероятност да <strong>на</strong>мер<strong>и</strong>м електро<strong>на</strong><br />
около ядрото, мястото с<br />
<strong>на</strong>й-гъсто разположен<strong>и</strong> точк<strong>и</strong> ще<br />
покаже <strong>на</strong>й-вероят<strong>на</strong>та област да<br />
го откр<strong>и</strong>ем. Таз<strong>и</strong> област пр<strong>и</strong>л<strong>и</strong>ча<br />
<strong>на</strong> „облак“ с разл<strong>и</strong>ч<strong>на</strong> форма около<br />
ядрото.<br />
ядро<br />
Електронн<strong>и</strong> енергет<strong>и</strong>чн<strong>и</strong><br />
н<strong>и</strong>ва – слоеве<br />
Ф<strong>и</strong>г. 3-3. Модел <strong>на</strong> атом с електронн<strong>и</strong><br />
слоеве<br />
СЪВРЕМЕННИ ПРЕДСТАВИ ЗА СТРОЕЖА НА<br />
АТОМА<br />
Въз основа <strong>на</strong> експер<strong>и</strong>менталн<strong>и</strong> данн<strong>и</strong> Ърнест Ръдърфорд<br />
предлага модел <strong>на</strong> атома – полож<strong>и</strong>телно <strong>за</strong>редено ядро <strong>и</strong> обв<strong>и</strong>вка<br />
от отр<strong>и</strong>цателно <strong>за</strong>реден<strong>и</strong> електрон<strong>и</strong>. През 1913 г. Н<strong>и</strong>лс Бор<br />
предлага уточнен<strong>и</strong>е в тоз<strong>и</strong> модел, което се от<strong>на</strong>ся до разположен<strong>и</strong>ето<br />
<strong>и</strong> дв<strong>и</strong>жен<strong>и</strong>ето <strong>на</strong> електрон<strong>и</strong>те в електрон<strong>на</strong>та обв<strong>и</strong>вка<br />
(ф<strong>и</strong>г. 3-1).<br />
По-късно се пр<strong>и</strong>ема друг модел, който <strong>и</strong> досега се <strong>и</strong>зползва в<br />
<strong>на</strong>уката. Според него всек<strong>и</strong> електрон се <strong>на</strong>м<strong>и</strong>ра с <strong>на</strong>й-голяма<br />
вероятност в определе<strong>на</strong> област около ядрото, <strong>на</strong>рече<strong>на</strong> електронен<br />
облак (ф<strong>и</strong>г. 3-2).<br />
ЕЛЕКТРОНИ И ЕЛЕКТРОННИ СЛОЕВЕ<br />
Освен маса <strong>и</strong> <strong>за</strong>ряд, електрон<strong>и</strong>те <strong>и</strong>мат <strong>и</strong> спец<strong>и</strong>ф<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> магн<strong>и</strong>тн<strong>и</strong><br />
свойства. Те се характер<strong>и</strong>з<strong>и</strong>рат с вел<strong>и</strong>ч<strong>и</strong><strong>на</strong>та сп<strong>и</strong>н.<br />
Сп<strong>и</strong>нът <strong>на</strong> електро<strong>на</strong> се отбелязва със стрелка <strong>и</strong>л<strong>и</strong> .<br />
Електрон<strong>и</strong>те с прот<strong>и</strong>воположн<strong>и</strong> сп<strong>и</strong>нове могат да образуват<br />
електрон<strong>на</strong> двойка (). Тез<strong>и</strong> с ед<strong>на</strong>кв<strong>и</strong> сп<strong>и</strong>нове съществуват<br />
като ед<strong>и</strong>н<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> електрон<strong>и</strong> ( <strong>и</strong>л<strong>и</strong> ).<br />
Електрон<strong>и</strong>те <strong>и</strong>мат разл<strong>и</strong>ч<strong>на</strong> енерг<strong>и</strong>я. Електрон<strong>и</strong>те с<br />
по-н<strong>и</strong>ска стойност <strong>на</strong> енерг<strong>и</strong>ята са по-бл<strong>и</strong>зо до ядрото, а тез<strong>и</strong><br />
с по-в<strong>и</strong>сока енерг<strong>и</strong>я – по-далече от ядрото. В електрон<strong>на</strong>та<br />
обв<strong>и</strong>вка се оформят енергет<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> н<strong>и</strong>ва, ко<strong>и</strong>то <strong>на</strong>р<strong>и</strong>чаме електронн<strong>и</strong><br />
слоеве (ф<strong>и</strong>г. 3-3).<br />
Електронн<strong>и</strong>ят слой се състо<strong>и</strong> от електрон<strong>и</strong> с бл<strong>и</strong>зк<strong>и</strong> стойност<strong>и</strong><br />
<strong>на</strong> енерг<strong>и</strong>ята <strong>и</strong>м. Електрон<strong>на</strong>та обв<strong>и</strong>вка <strong>и</strong>ма слоест<br />
строеж.<br />
Пр<strong>и</strong>ето е електронн<strong>и</strong>те слоеве да се бележат с арабск<strong>и</strong>те<br />
ц<strong>и</strong>фр<strong>и</strong> 1, 2, 3, ..., 7 <strong>и</strong>л<strong>и</strong> с лат<strong>и</strong>нск<strong>и</strong>те букв<strong>и</strong> K, L, M, N, O, P, Q.<br />
Опростен модел <strong>на</strong> атома, който ще <strong>и</strong>зползваме, е представен<br />
<strong>на</strong> ф<strong>и</strong>г. 3-4.<br />
Енерг<strong>и</strong>я <strong>на</strong><br />
електрон<strong>и</strong>те<br />
Q<br />
P<br />
O<br />
N<br />
M<br />
L<br />
K n = 1<br />
p<br />
ядро<br />
n = 7<br />
n = 6<br />
n = 5<br />
n = 4<br />
n = 3<br />
n = 2<br />
Ф<strong>и</strong>г. 3-4. Пр<strong>и</strong>мерен атомен модел: електронн<strong>и</strong> слоеве <strong>и</strong> <strong>на</strong>растване <strong>на</strong><br />
тях<strong>на</strong>та енерг<strong>и</strong>я<br />
16 СТРОЕЖ НА ВЕЩЕСТВАТА
Най-отдалечен<strong>и</strong>ят от ядрото слой <strong>на</strong> даден атом се <strong>на</strong>р<strong>и</strong>ча<br />
външен електронен слой. Разстоян<strong>и</strong>ето от ядрото <strong>на</strong> атома<br />
до външн<strong>и</strong>я електронен слой се оз<strong>на</strong>чава като атомен рад<strong>и</strong>ус<br />
(ф<strong>и</strong>г. 3-5).<br />
Броят <strong>на</strong> електрон<strong>и</strong>те във всек<strong>и</strong> слой е огран<strong>и</strong>чен.<br />
Макс<strong>и</strong>малн<strong>и</strong>ят брой електрон<strong>и</strong> <strong>за</strong> даден електронен слой се<br />
определя по формулата 2n 2 , където n е номерът <strong>на</strong> слоя.<br />
Използвайте връзката между номера <strong>на</strong> слоя <strong>и</strong> макс<strong>и</strong>малн<strong>и</strong>я<br />
брой електрон<strong>и</strong> <strong>и</strong> допълнете табл. 3-1.<br />
Табл<strong>и</strong>ца 3-1. Макс<strong>и</strong>мален брой електрон<strong>и</strong> в електронн<strong>и</strong>те слоеве<br />
Електронн<strong>и</strong> слоеве<br />
Характер<strong>и</strong>ст<strong>и</strong>к<strong>и</strong><br />
K L M N O<br />
номер <strong>на</strong> слоя n 1 2 3<br />
макс<strong>и</strong>мален брой електрон<strong>и</strong> 2n 2 2 8<br />
атомен<br />
рад<strong>и</strong>ус<br />
Ф<strong>и</strong>г. 3-5<br />
външен<br />
електронен<br />
слой<br />
външен<br />
електронен<br />
слой<br />
ИЗГРАЖДАНЕ НА ЕЛЕКТРОННАТА ОБВИВКА<br />
Електрон<strong>на</strong>та обв<strong>и</strong>вка се <strong>и</strong>згражда постепенно, като се<br />
спазват следн<strong>и</strong>те прав<strong>и</strong>ла:<br />
1. Запълването <strong>на</strong> електронн<strong>и</strong>те слоеве се <strong>и</strong>звършва<br />
последователно от слоеве с по-н<strong>и</strong>ска към слоеве с по-в<strong>и</strong>сока<br />
енерг<strong>и</strong>я, т.е. от първ<strong>и</strong>я към седм<strong>и</strong>я слой.<br />
2. Всек<strong>и</strong> електронен слой е <strong>за</strong>вършен, ако съдържа макс<strong>и</strong>малн<strong>и</strong>я<br />
<strong>за</strong> него брой електрон<strong>и</strong>, а не<strong>за</strong>вършен, ако електрон<strong>и</strong>те<br />
му са по-малко от макс<strong>и</strong>малн<strong>и</strong>я брой.<br />
3. Външн<strong>и</strong>ят електронен слой може да съдържа <strong>на</strong>й-много 8<br />
електро<strong>на</strong>, не<strong>за</strong>в<strong>и</strong>с<strong>и</strong>мо от номера му (с <strong>и</strong>зключен<strong>и</strong>е <strong>на</strong> първ<strong>и</strong>я<br />
– с <strong>на</strong>й-много 2 електро<strong>на</strong>). В тоз<strong>и</strong> случай той е устойч<strong>и</strong>в.<br />
4. Електрон<strong>и</strong>те в електронн<strong>и</strong>те слоеве са груп<strong>и</strong>ран<strong>и</strong> в<br />
електронн<strong>и</strong> двойк<strong>и</strong> <strong>и</strong>л<strong>и</strong> са ед<strong>и</strong>н<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>.<br />
В табл<strong>и</strong>ца 3-2 е представен модел <strong>на</strong> атома <strong>на</strong> водорода <strong>и</strong><br />
няко<strong>и</strong> негов<strong>и</strong> характер<strong>и</strong>ст<strong>и</strong>к<strong>и</strong>. Попълнете табл<strong>и</strong>цата <strong>за</strong> атома<br />
<strong>на</strong> хел<strong>и</strong>я (Z = 2).<br />
Табл<strong>и</strong>ца 3-2. Модел<strong>и</strong> <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong> от първ<strong>и</strong> пер<strong>и</strong>од<br />
Характер<strong>и</strong>ст<strong>и</strong>к<strong>и</strong><br />
H<br />
Х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> елемент<strong>и</strong><br />
He<br />
атомен номер 1 2<br />
брой <strong>на</strong> протон<strong>и</strong>те 1<br />
брой <strong>на</strong> електрон<strong>и</strong>те 1<br />
модел <strong>на</strong> атома<br />
1<br />
1p<br />
СТРОЕЖ НА АТОМА<br />
17
Съставете подобн<strong>и</strong> модел<strong>и</strong> <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те от<br />
втор<strong>и</strong> <strong>и</strong> трет<strong>и</strong> пер<strong>и</strong>од <strong>на</strong> Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца, като <strong>и</strong>зползвате<br />
табл. 3-3 <strong>и</strong> 3-4.<br />
Табл<strong>и</strong>ца 3-3. Модел<strong>и</strong> <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong> от втор<strong>и</strong> пер<strong>и</strong>од<br />
Характер<strong>и</strong>ст<strong>и</strong>к<strong>и</strong><br />
Х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> елемент<strong>и</strong><br />
Li Be B C N O F Ne<br />
атомен номер 3 4 5 6 7 8 9 10<br />
брой <strong>на</strong> протон<strong>и</strong>те 3<br />
брой <strong>на</strong> електрон<strong>и</strong>те 3<br />
модел <strong>на</strong> атома<br />
2 1<br />
3p<br />
2 8<br />
10p<br />
Табл<strong>и</strong>ца 3-4. Модел<strong>и</strong> <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong> от трет<strong>и</strong> пер<strong>и</strong>од<br />
Характер<strong>и</strong>ст<strong>и</strong>к<strong>и</strong><br />
Х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> елемент<strong>и</strong><br />
Nа Mg Al Si P S Cl Ar<br />
атомен номер 11 12 13 14 15 16 17 18<br />
брой <strong>на</strong> протон<strong>и</strong>те 11<br />
брой <strong>на</strong> електрон<strong>и</strong>те 11<br />
модел <strong>на</strong> атома<br />
2 81<br />
11p<br />
ВЪНШЕН ЕЛЕКТРОНЕН СЛОЙ<br />
Външн<strong>и</strong>ят електронен слой <strong>и</strong>ма з<strong>на</strong>чен<strong>и</strong>е <strong>за</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те връзк<strong>и</strong>.<br />
Затова е важно да се з<strong>на</strong>е колко са ед<strong>и</strong>н<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те електрон<strong>и</strong><br />
<strong>и</strong> електронн<strong>и</strong>те двойк<strong>и</strong> в него. За представяне <strong>на</strong> външн<strong>и</strong>я<br />
електронен слой <strong>и</strong>зползваме модел<strong>и</strong>, въведен<strong>и</strong> от Г. Лю<strong>и</strong>с през<br />
1916 г. <strong>и</strong> <strong>и</strong>звестн<strong>и</strong> като Лю<strong>и</strong>сов<strong>и</strong> с<strong>и</strong>мвол<strong>и</strong>, <strong>и</strong>л<strong>и</strong> Лю<strong>и</strong>сов<strong>и</strong> д<strong>и</strong>аграм<strong>и</strong>.<br />
В тях електронн<strong>и</strong>те двойк<strong>и</strong> се оз<strong>на</strong>чават с две точк<strong>и</strong>, а<br />
ед<strong>и</strong>н<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те електрон<strong>и</strong> – с ед<strong>на</strong> точка около х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>я з<strong>на</strong>к <strong>на</strong><br />
елемента (табл. 3-5). Елемент<strong>и</strong>те от ед<strong>на</strong> <strong>и</strong> съща група в<br />
Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца <strong>и</strong>мат ед<strong>на</strong>кво разпределен<strong>и</strong>е <strong>на</strong> електрон<strong>и</strong>те<br />
във външн<strong>и</strong>я електронен слой.<br />
Табл<strong>и</strong>ца 3-5. Лю<strong>и</strong>сов<strong>и</strong> с<strong>и</strong>мвол<strong>и</strong> <strong>на</strong> няко<strong>и</strong> елемент<strong>и</strong> от А-груп<strong>и</strong>те<br />
H<br />
Li Be B C N O F Ne<br />
He<br />
В гор<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца <strong>и</strong>зразете Лю<strong>и</strong>сов<strong>и</strong>те с<strong>и</strong>мвол<strong>и</strong> <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те<br />
от Na до Ar (Z = 11 до Z = 18).<br />
18 СТРОЕЖ НА ВЕЩЕСТВАТА
Какво<br />
<strong>на</strong>уч<strong>и</strong>х<br />
Електрон<strong>и</strong>те в електрон<strong>на</strong>та обв<strong>и</strong>вка <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>и</strong>мат разл<strong>и</strong>ч<strong>на</strong> енерг<strong>и</strong>я.<br />
Електрон<strong>и</strong>те с бл<strong>и</strong>зк<strong>и</strong> енерг<strong>и</strong><strong>и</strong> образуват електронен слой. Електрон<strong>на</strong>та<br />
обв<strong>и</strong>вка <strong>и</strong>ма слоест строеж.<br />
Макс<strong>и</strong>малн<strong>и</strong>ят брой електрон<strong>и</strong> в даден електронен слой се определя по<br />
формулата 2n 2 .<br />
Електронн<strong>и</strong>те слоеве се <strong>за</strong>пълват с електрон<strong>и</strong> по възходящ ред <strong>на</strong> тях<strong>на</strong>та<br />
енерг<strong>и</strong>я.<br />
Лю<strong>и</strong>сов<strong>и</strong>те с<strong>и</strong>мвол<strong>и</strong> <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong> показват груп<strong>и</strong>рането <strong>на</strong><br />
електрон<strong>и</strong>те във външн<strong>и</strong>я електронен слой като електронн<strong>и</strong> двойк<strong>и</strong> <strong>и</strong> ед<strong>и</strong>н<strong>и</strong>чн<strong>и</strong><br />
електрон<strong>и</strong>.<br />
Въпрос<strong>и</strong> <strong>и</strong><br />
<strong>за</strong>дач<strong>и</strong><br />
1. Ко<strong>и</strong> от следн<strong>и</strong>те дум<strong>и</strong> <strong>и</strong> <strong>и</strong>зраз<strong>и</strong> се от<strong>на</strong>сят до атомното ядро, до електрон<strong>на</strong>та<br />
обв<strong>и</strong>вка <strong>и</strong>л<strong>и</strong> до атома като цяло? атомен номер, маса, отр<strong>и</strong>цателен<br />
<strong>за</strong>ряд, електрон, протон, неутрон, слоест строеж, Лю<strong>и</strong>сов<strong>и</strong> с<strong>и</strong>мвол<strong>и</strong>,<br />
електрон<strong>на</strong> двойка, полож<strong>и</strong>телен <strong>за</strong>ряд, електронен слой. Предложете<br />
схема <strong>за</strong> връзката между вс<strong>и</strong>чк<strong>и</strong> тез<strong>и</strong> дум<strong>и</strong> <strong>и</strong> <strong>и</strong>зраз<strong>и</strong>.<br />
2. Определете с коя елементар<strong>на</strong> част<strong>и</strong>ца – протон, неутрон <strong>и</strong>л<strong>и</strong> електрон,<br />
са свър<strong>за</strong>н<strong>и</strong> характер<strong>и</strong>ст<strong>и</strong>к<strong>и</strong>те маса, <strong>за</strong>ряд, сп<strong>и</strong>н, енерг<strong>и</strong>я, електронен слой,<br />
атомен рад<strong>и</strong>ус.<br />
3. Попълнете докрай табл. 3-6. Съставете подобн<strong>и</strong> табл<strong>и</strong>ц<strong>и</strong> <strong>за</strong> проверка <strong>на</strong><br />
з<strong>на</strong>н<strong>и</strong>ята <strong>на</strong> ваш<strong>и</strong>те съучен<strong>и</strong>ц<strong>и</strong>.<br />
Табл<strong>и</strong>ца 3-6. Връзка между разл<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> характер<strong>и</strong>ст<strong>и</strong>к<strong>и</strong> <strong>на</strong> атома<br />
Z<br />
Х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чен<br />
з<strong>на</strong>к<br />
Брой <strong>на</strong><br />
протон<strong>и</strong>те<br />
Брой <strong>на</strong><br />
електрон<strong>и</strong>те<br />
Модел <strong>на</strong><br />
атома<br />
Брой <strong>на</strong><br />
електронн<strong>и</strong>те<br />
слоеве<br />
Брой <strong>на</strong> електрон<strong>и</strong>те<br />
във<br />
външн<strong>и</strong>я слой<br />
Лю<strong>и</strong>сов<br />
с<strong>и</strong>мвол<br />
3<br />
Na<br />
10<br />
15<br />
3 4<br />
2 5<br />
... p<br />
4. Направете с<strong>и</strong> сам<strong>и</strong> модел<strong>и</strong> <strong>на</strong> конкретн<strong>и</strong> атом<strong>и</strong>.<br />
За електронн<strong>и</strong>те слоеве <strong>и</strong>зползвайте кръгове с разл<strong>и</strong>чен<br />
цвят <strong>и</strong> рад<strong>и</strong>ус. Можете да модел<strong>и</strong>рате атомното<br />
ядро с ед<strong>на</strong> карф<strong>и</strong>ца. А как да покажете броя <strong>на</strong><br />
електрон<strong>и</strong>те, оставяме <strong>на</strong> вашето въображен<strong>и</strong>е.<br />
СТРОЕЖ НА АТОМА<br />
19
4.<br />
СТРОЕЖ НА АТОМА<br />
И ПЕРИОДИЧНАТА ТАБЛИЦА<br />
1 (1A)<br />
Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>ят <strong>за</strong>кон <strong>и</strong> структурата <strong>на</strong> Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца<br />
вече са в<strong>и</strong> <strong>и</strong>звестн<strong>и</strong>. З<strong>на</strong>ете как се <strong>и</strong>зменят в<strong>и</strong>дът <strong>на</strong><br />
х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong> <strong>и</strong> образуван<strong>и</strong>те от тях вещества по<br />
пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong> <strong>и</strong> груп<strong>и</strong>. С електронн<strong>и</strong>я строеж <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те се обяснява<br />
пр<strong>и</strong>ч<strong>и</strong><strong>на</strong>та <strong>за</strong> пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>чното <strong>и</strong>зменен<strong>и</strong>е <strong>на</strong> свойствата <strong>на</strong><br />
елемент<strong>и</strong>те.<br />
ПЕРИОДИ И ГРУПИ В ПЕРИОДИЧНАТА ТАБЛИЦА<br />
Установено е, че <strong>и</strong>ма връзка между строежа <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong><br />
даден х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чен елемент <strong>и</strong> мястото му в Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца<br />
– пер<strong>и</strong>од <strong>и</strong> група.<br />
Като <strong>и</strong>зползвате ф<strong>и</strong>г. 4-1, сравнете броя <strong>на</strong> електронн<strong>и</strong>те<br />
слоеве в атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong> <strong>и</strong> номера <strong>на</strong> пер<strong>и</strong>ода,<br />
в който те се <strong>на</strong>м<strong>и</strong>рат. Направете <strong>и</strong>звод.<br />
8<br />
H<br />
1p<br />
1 He 2p 2<br />
2 7<br />
Li 3p 2 1 Be 4p 2 2 ... F 9p 2 7 Ne 10p 2 8<br />
Na 11p 2 8 1 Mg 12p<br />
2 8 2 ... Cl 17p<br />
2 8 7 Ar 18p 2 8 8<br />
K 19p 2 8 8 1 Ca 20p 2 8 8 2 ... Br 35p 2 818 7 Kr 36p 2 818<br />
8<br />
Ф<strong>и</strong>г. 4-1. Модел<strong>и</strong> <strong>на</strong><br />
атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те<br />
елемент<strong>и</strong> от 1 (IA),<br />
2 (IIA), 17 (VIIA),<br />
18 (VIIIА) група<br />
Rb 37p 2 818 8 1 Sr 38p 2 818 8 2 ... I 53p<br />
2 818 18 7 Xe 54p<br />
2 818<br />
18 8<br />
Х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong> от ед<strong>и</strong>н пер<strong>и</strong>од в Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца<br />
<strong>и</strong>мат ед<strong>на</strong>къв брой електронн<strong>и</strong> слоеве в електрон<strong>на</strong>та<br />
обв<strong>и</strong>вка. Броят <strong>на</strong> електронн<strong>и</strong>те слоеве е равен <strong>на</strong> номера <strong>на</strong><br />
пер<strong>и</strong>ода.<br />
Пер<strong>и</strong>одът в Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца е хор<strong>и</strong>зонтален ред от<br />
х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> елемент<strong>и</strong>, ч<strong>и</strong><strong>и</strong>то атом<strong>и</strong> съдържат ед<strong>на</strong>къв брой<br />
електронн<strong>и</strong> слоеве.<br />
Сравнете строежа <strong>на</strong> електрон<strong>на</strong>та обв<strong>и</strong>вка <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те<br />
<strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong> от 1 (IА) <strong>и</strong> 17 (VIIА) група (ф<strong>и</strong>г. 4-1).<br />
Атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong> от ед<strong>на</strong> <strong>и</strong> съща А група <strong>на</strong><br />
Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца <strong>и</strong>мат ед<strong>на</strong>къв брой електрон<strong>и</strong> във<br />
външн<strong>и</strong>я с<strong>и</strong> слой. Те се разл<strong>и</strong>чават по броя <strong>на</strong> електронн<strong>и</strong>те<br />
слоеве.<br />
20 СТРОЕЖ НА ВЕЩЕСТВАТА
В Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те от А<br />
груп<strong>и</strong>те <strong>и</strong>мат ед<strong>на</strong>къв брой електрон<strong>и</strong> във външн<strong>и</strong>я с<strong>и</strong><br />
електронен слой. Тоз<strong>и</strong> брой е равен <strong>на</strong> номера <strong>на</strong> А-групата.<br />
В Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца Б-груп<strong>и</strong>те включват х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> елемент<strong>и</strong><br />
само от голем<strong>и</strong>те пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>. Пр<strong>и</strong> тез<strong>и</strong> елемент<strong>и</strong> се до<strong>и</strong>зграждат<br />
вътрешн<strong>и</strong> електронн<strong>и</strong> слоеве <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>и</strong>м.<br />
ПЕРИОДИЧНОСТ В СВОЙСТВА-<br />
ТА НА ХИМИЧНИТЕ ЕЛЕМЕНТИ<br />
С <strong>на</strong>растване <strong>на</strong> атомн<strong>и</strong>те номера <strong>на</strong><br />
елемент<strong>и</strong>те от ед<strong>на</strong> <strong>и</strong> съща група се увел<strong>и</strong>чава<br />
<strong>и</strong> броят <strong>на</strong> електронн<strong>и</strong>те слоеве в<br />
атом<strong>и</strong>те <strong>и</strong>м. Пр<strong>и</strong> всек<strong>и</strong> следващ елемент<br />
от групата се повтаря електронн<strong>и</strong>ят<br />
строеж <strong>на</strong> външн<strong>и</strong>я електронен слой<br />
(ф<strong>и</strong>г. 4-2). Това е пр<strong>и</strong>ч<strong>и</strong><strong>на</strong> <strong>за</strong> подоб<strong>и</strong>е в свойствата<br />
<strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong> от<br />
А-груп<strong>и</strong>те.<br />
Ф<strong>и</strong>г. 4-2<br />
Na<br />
Li<br />
H<br />
Mg<br />
Be<br />
Ar<br />
Ne<br />
He<br />
Al<br />
B<br />
Cl<br />
F<br />
Si<br />
C<br />
S<br />
O<br />
P<br />
N<br />
Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>чното повторен<strong>и</strong>е <strong>на</strong> сходн<strong>и</strong> електронн<strong>и</strong> структур<strong>и</strong><br />
в електрон<strong>на</strong>та обв<strong>и</strong>вка <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те вод<strong>и</strong> до пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>чното<br />
<strong>и</strong>зменен<strong>и</strong>е <strong>на</strong> свойствата <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong>.<br />
ИЗМЕНЕНИЕ НА АТОМНИЯ РАДИУС<br />
Изменен<strong>и</strong>ето <strong>на</strong> атомн<strong>и</strong>я рад<strong>и</strong>ус по пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong><br />
<strong>и</strong> груп<strong>и</strong> в пер<strong>и</strong>о д<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та с<strong>и</strong>стема е представено<br />
<strong>на</strong> ф<strong>и</strong>г. 4-3.<br />
Увел<strong>и</strong>чен<strong>и</strong>ето <strong>на</strong> атомн<strong>и</strong>я рад<strong>и</strong>ус <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те<br />
от А-груп<strong>и</strong>те се дълж<strong>и</strong> <strong>на</strong> увел<strong>и</strong>чаването<br />
<strong>на</strong> броя <strong>на</strong> електронн<strong>и</strong>те слоеве в<br />
атом<strong>и</strong>те (ф<strong>и</strong>г. 4-1). Намаляването <strong>на</strong> атомн<strong>и</strong>я<br />
рад<strong>и</strong>ус в рамк<strong>и</strong>те <strong>на</strong> пер<strong>и</strong>ода е резултат от<br />
увел<strong>и</strong>чаващ<strong>и</strong>я се <strong>за</strong>ряд <strong>на</strong> ядрото, което пр<strong>и</strong>вл<strong>и</strong>ча<br />
по-с<strong>и</strong>лно електрон<strong>и</strong>те от външн<strong>и</strong>я електронен<br />
слой.<br />
СТРОЕЖ НА АТОМА И ВИДА НА ЕЛЕМЕНТИТЕ<br />
Елемент<strong>и</strong>те с малък брой електрон<strong>и</strong> във външн<strong>и</strong>я електронен<br />
слой <strong>и</strong> голям атомен рад<strong>и</strong>ус са метал<strong>и</strong>. Те се <strong>на</strong>м<strong>и</strong>рат в<br />
<strong>на</strong>чалото <strong>на</strong> пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>те <strong>и</strong> вляво от л<strong>и</strong>н<strong>и</strong>ята бор – астат (B – At)<br />
в Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца. Пр<strong>и</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те реакц<strong>и</strong><strong>и</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong><br />
тез<strong>и</strong> елемент<strong>и</strong> лесно отдават електрон<strong>и</strong> <strong>и</strong> се превръщат в<br />
полож<strong>и</strong>телн<strong>и</strong> йон<strong>и</strong>.<br />
Елемент<strong>и</strong>те с по-голям брой електрон<strong>и</strong> във външн<strong>и</strong>я слой <strong>и</strong><br />
по-малък атомен рад<strong>и</strong>ус са неметал<strong>и</strong>. Пр<strong>и</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> в<strong>за</strong><strong>и</strong>модейств<strong>и</strong>я<br />
те пр<strong>и</strong>вл<strong>и</strong>чат електрон<strong>и</strong> <strong>и</strong> могат да се превръщат в<br />
отр<strong>и</strong>цателн<strong>и</strong> йон<strong>и</strong>.<br />
Ф<strong>и</strong>г. 4-3. Изменен<strong>и</strong>е <strong>на</strong> атомн<strong>и</strong>я рад<strong>и</strong>ус по пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong> <strong>и</strong><br />
А-груп<strong>и</strong><br />
СТРОЕЖ НА АТОМА И ПЕРИОДИЧНАТА ТАБЛИЦА<br />
21
Според мястото <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те в Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца<br />
вече можете да определяте строежа <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>и</strong>м <strong>и</strong> да прогноз<strong>и</strong>рате<br />
в<strong>и</strong>да <strong>на</strong> образуван<strong>и</strong>те от тях прост<strong>и</strong> вещества <strong>и</strong><br />
съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я.<br />
Какво<br />
<strong>на</strong>уч<strong>и</strong>х<br />
Мястото <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>я елемент в Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца е пряко свър<strong>за</strong>но<br />
със строежа <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те му.<br />
Брой електронн<strong>и</strong><br />
= Номер <strong>на</strong> пер<strong>и</strong>ода <strong>на</strong> елемента<br />
слоеве<br />
Брой електрон<strong>и</strong><br />
във външн<strong>и</strong>я слой<br />
=<br />
Номер <strong>на</strong> А-групата <strong>на</strong> елемента<br />
Въпрос<strong>и</strong> <strong>и</strong><br />
<strong>за</strong>дач<strong>и</strong><br />
1. Допълнете характер<strong>и</strong>ст<strong>и</strong>к<strong>и</strong>те <strong>на</strong> двете понят<strong>и</strong>я – пер<strong>и</strong>од <strong>и</strong> група, с даден<strong>и</strong>я<br />
<strong>на</strong>бор от дум<strong>и</strong>: ед<strong>на</strong>къв, разл<strong>и</strong>чен, верт<strong>и</strong>кален, хор<strong>и</strong>зонтален, <strong>за</strong>с<strong>и</strong>лват,<br />
метален, отслабват, неметален.<br />
Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong> табл<strong>и</strong>ца<br />
Пер<strong>и</strong>од<br />
А-група<br />
…. ред от елемент<strong>и</strong><br />
…… ред от елемент<strong>и</strong><br />
…… брой електронн<strong>и</strong> слоеве в ……. брой електронн<strong>и</strong> слоеве в<br />
атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong><br />
…… брой електрон<strong>и</strong> във външн<strong>и</strong>я<br />
електронен слой.<br />
н<strong>и</strong>я електронен слой.<br />
…… брой електрон<strong>и</strong> във външ-<br />
С <strong>на</strong>растване <strong>на</strong> атомн<strong>и</strong>я номер С <strong>на</strong>растване <strong>на</strong> атомн<strong>и</strong>я номер<br />
металн<strong>и</strong>те свойства ……………. металн<strong>и</strong>те свойства се …………….<br />
2. Ако в<strong>и</strong>е сте уч<strong>и</strong>тел по х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>я в <strong>8.</strong> <strong>клас</strong>, как ще о<strong>на</strong>глед<strong>и</strong>те <strong>и</strong>зменен<strong>и</strong>ето <strong>на</strong><br />
в<strong>и</strong>да <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те по пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong> <strong>и</strong> груп<strong>и</strong> в Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца?<br />
Предложете вар<strong>и</strong>ант<strong>и</strong> <strong>и</strong> г<strong>и</strong> обсъдете по груп<strong>и</strong>.<br />
3. Попълнете табл. 4-1. Съставете подобн<strong>и</strong> табл<strong>и</strong>ц<strong>и</strong> <strong>за</strong> проверка <strong>на</strong> з<strong>на</strong>н<strong>и</strong>ята<br />
<strong>на</strong> ваш<strong>и</strong>те съучен<strong>и</strong>ц<strong>и</strong>.<br />
Z p + –<br />
e<br />
Модел <strong>на</strong><br />
атома<br />
Лю<strong>и</strong>сов<br />
с<strong>и</strong>мвол<br />
Група<br />
Пер<strong>и</strong>од<br />
В<strong>и</strong>д <strong>на</strong><br />
елемента<br />
12<br />
9<br />
15<br />
2 4<br />
6p<br />
IА 3<br />
22 СТРОЕЖ НА ВЕЩЕСТВАТА
5. СТРОЕЖ НА АТОМА<br />
ЗАДАЧА 1 Колко е макс<strong>и</strong>малн<strong>и</strong>ят брой електрон<strong>и</strong><br />
в електронн<strong>и</strong>те слоеве M <strong>и</strong> N <strong>на</strong> ед<strong>и</strong>н<br />
атом?<br />
ЗАДАЧА 2 Елемент<strong>и</strong>те кал<strong>и</strong>й <strong>и</strong> калц<strong>и</strong>й се<br />
<strong>на</strong>м<strong>и</strong>рат в четвърт<strong>и</strong> пер<strong>и</strong>од съответно в 1А <strong>и</strong><br />
2А група <strong>на</strong> Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца. Допълнете<br />
техн<strong>и</strong>те атомн<strong>и</strong> модел<strong>и</strong>, като <strong>и</strong>мате предв<strong>и</strong>д<br />
прав<strong>и</strong>лата <strong>за</strong> <strong>и</strong>зграждане <strong>на</strong> електрон<strong>на</strong>та<br />
обв<strong>и</strong>вка.<br />
K 19p<br />
+ 1<br />
Ca 20p<br />
+ 2<br />
ЗАДАЧА 3 Даден<strong>и</strong> са пр<strong>и</strong>мерн<strong>и</strong> модел<strong>и</strong> <strong>на</strong><br />
атом<strong>и</strong> <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> елемент<strong>и</strong>.<br />
1<br />
2<br />
3p<br />
7 2 8 7 1<br />
7<br />
2 2 1<br />
11p 1p 7 9p<br />
● В ко<strong>и</strong> от модел<strong>и</strong>те са допус<strong>на</strong>т<strong>и</strong> грешк<strong>и</strong>?<br />
Обосновете отговора с<strong>и</strong>, като <strong>и</strong>зползвате<br />
поз<strong>на</strong>т<strong>и</strong>те в<strong>и</strong> прав<strong>и</strong>ла.<br />
● Съставете прав<strong>и</strong>лн<strong>и</strong>те модел<strong>и</strong> <strong>за</strong> тез<strong>и</strong><br />
атом<strong>и</strong>. Представете с Лю<strong>и</strong>сов<strong>и</strong> с<strong>и</strong>мвол<strong>и</strong><br />
разпределен<strong>и</strong>ето <strong>на</strong> електрон<strong>и</strong>те във външн<strong>и</strong>я<br />
<strong>и</strong>м електронен слой.<br />
● Определете ко<strong>и</strong> от тях са <strong>на</strong> атом<strong>и</strong> <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong><br />
от ед<strong>на</strong> <strong>и</strong> съща група <strong>на</strong> Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та<br />
табл<strong>и</strong>ца <strong>и</strong> ко<strong>и</strong> – от ед<strong>и</strong>н <strong>и</strong> същ пер<strong>и</strong>од.<br />
Обосновете отговор<strong>и</strong>те с<strong>и</strong>.<br />
ЗАДАЧА 4 Порад<strong>и</strong> голямата с<strong>и</strong> твърдост<br />
м<strong>и</strong>нералът корунд се <strong>и</strong>зползва <strong>за</strong> шл<strong>и</strong>фоване<br />
като шм<strong>и</strong>ргелова харт<strong>и</strong>я <strong>и</strong>л<strong>и</strong> шм<strong>и</strong>ргелов<strong>и</strong><br />
шайб<strong>и</strong>. Негов<strong>и</strong>те прозрачн<strong>и</strong>, еднородно обагрен<strong>и</strong><br />
кр<strong>и</strong>стал<strong>и</strong> са <strong>и</strong>звестн<strong>и</strong> като скъпоценн<strong>и</strong><br />
камън<strong>и</strong>. Червен<strong>и</strong>ят корунд нос<strong>и</strong> <strong>на</strong><strong>и</strong>менован<strong>и</strong>ето<br />
руб<strong>и</strong>н, а с<strong>и</strong>н<strong>и</strong>ят – сапф<strong>и</strong>р.<br />
Корундът е окс<strong>и</strong>д <strong>на</strong> елемент с атомен<br />
номер Z = 13.<br />
● Съставете модел <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> тоз<strong>и</strong> елемент<br />
<strong>и</strong> оз<strong>на</strong>чете Лю<strong>и</strong>сов<strong>и</strong>я му с<strong>и</strong>мвол.<br />
● Определете пер<strong>и</strong>ода <strong>и</strong> групата <strong>на</strong> елемента<br />
в Пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та табл<strong>и</strong>ца, като <strong>и</strong>зползвате<br />
модела.<br />
● Направете предположен<strong>и</strong>е <strong>за</strong> в<strong>и</strong>да <strong>на</strong> елемента<br />
<strong>и</strong> сравнете акт<strong>и</strong>вността му с таз<strong>и</strong><br />
<strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те от предходн<strong>и</strong>те груп<strong>и</strong> от<br />
същ<strong>и</strong>я пер<strong>и</strong>од.<br />
● Съставете формулата <strong>на</strong> корунда.<br />
ЗАДАЧА 5 Хлорът се <strong>и</strong>зползва <strong>за</strong> преч<strong>и</strong>стването<br />
<strong>на</strong> вод<strong>и</strong>. Атомн<strong>и</strong>ят номер <strong>на</strong> хлора е 17. В<br />
пр<strong>и</strong>родата съществуват два <strong>и</strong>зотопа <strong>на</strong> хлора<br />
35 37<br />
– 17 Cl <strong>и</strong> 17 Cl. Относ<strong>и</strong>тел<strong>на</strong>та атом<strong>на</strong> маса <strong>на</strong><br />
хлора е 35,45. Кой от <strong>и</strong>зотоп<strong>и</strong>те е по-разпространен<br />
в пр<strong>и</strong>родата? Обосновете се.<br />
ЗАДАЧА 6 Използвайте компютъра. С помощта<br />
<strong>на</strong> текстообработваща програма съставете<br />
табл<strong>и</strong>ца, в която да орган<strong>и</strong>з<strong>и</strong>рате след<strong>на</strong>та<br />
<strong>и</strong>нформац<strong>и</strong>я <strong>за</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong> с<br />
номера Z = 8; Z = 14; Z = 16: брой протон<strong>и</strong>; брой<br />
електрон<strong>и</strong>; група; пер<strong>и</strong>од; в<strong>и</strong>д <strong>на</strong> елемента.<br />
Пр<strong>и</strong>бавете две колон<strong>и</strong>, в ко<strong>и</strong>то да вмъкнете<br />
модел<strong>и</strong> <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> тез<strong>и</strong> елемент<strong>и</strong> <strong>и</strong><br />
Лю<strong>и</strong>сов<strong>и</strong>те <strong>и</strong>м с<strong>и</strong>мвол<strong>и</strong>. Направете г<strong>и</strong> с р<strong>и</strong>суваща<br />
<strong>и</strong>л<strong>и</strong> презентац<strong>и</strong>он<strong>на</strong> програма. Представете<br />
<strong>и</strong>нформац<strong>и</strong>ята <strong>на</strong> сво<strong>и</strong>те съучен<strong>и</strong>ц<strong>и</strong>.<br />
Да <strong>на</strong>прав<strong>и</strong>м от отпадъц<strong>и</strong>! Използвайте празн<strong>и</strong>те<br />
опаковк<strong>и</strong> от яйца <strong>и</strong> мън<strong>и</strong>ста, <strong>за</strong> да <strong>на</strong>прав<strong>и</strong>те<br />
модел<strong>и</strong> <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те от<br />
първ<strong>и</strong>те тр<strong>и</strong> пер<strong>и</strong>ода. Идея <strong>за</strong> това е пока<strong>за</strong><strong>на</strong><br />
<strong>на</strong> сн<strong>и</strong>мката.<br />
СТРОЕЖ НА АТОМА<br />
23
6. ХИМИЧНА ВРЪЗКА<br />
E<br />
H<br />
H<br />
В 7. <strong>клас</strong> <strong>и</strong>зуч<strong>и</strong>хте ред<strong>и</strong>ца вещества. Вероятно сте с<strong>и</strong> <strong>за</strong>давал<strong>и</strong><br />
въпроса <strong>за</strong>що молекул<strong>и</strong>те <strong>на</strong> водорода <strong>и</strong> <strong>на</strong> к<strong>и</strong>слорода са<br />
двуатомн<strong>и</strong>, как едн<strong>и</strong> атом<strong>и</strong> се свързват в молекул<strong>и</strong>, а друг<strong>и</strong><br />
образуват йон<strong>и</strong>.<br />
Чрез з<strong>на</strong>н<strong>и</strong>ята с<strong>и</strong> <strong>за</strong> строежа <strong>на</strong> атома <strong>и</strong> теор<strong>и</strong>ята <strong>за</strong><br />
х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те връзк<strong>и</strong> ще обяснявате свързването <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>и</strong><br />
образуването <strong>на</strong> прост<strong>и</strong> <strong>и</strong> сложн<strong>и</strong> вещества.<br />
H<br />
Ф<strong>и</strong>г. 6-1. Пон<strong>и</strong>жаването <strong>на</strong> енерг<strong>и</strong>ята<br />
е пр<strong>и</strong>ч<strong>и</strong><strong>на</strong> <strong>за</strong> свързването <strong>на</strong><br />
атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> водорода в молекул<strong>и</strong>.<br />
H<br />
H<br />
H<br />
H + H<br />
+<br />
+<br />
H<br />
H<br />
Ф<strong>и</strong>г. 6-2. Модел <strong>на</strong> образуването<br />
<strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та връзка в молекулата<br />
<strong>на</strong> водорода чрез общ<strong>и</strong> електронн<strong>и</strong><br />
двойк<strong>и</strong><br />
H<br />
H<br />
H<br />
H<br />
ПРИЧИНИ ЗА СВЪРЗВАНЕ НА АТОМИТЕ<br />
Установено е, че свързването <strong>на</strong> два свободн<strong>и</strong> водородн<strong>и</strong><br />
атома в молекула е съпроводено с отделянето <strong>на</strong> енерг<strong>и</strong>я във<br />
в<strong>и</strong>д <strong>на</strong> топл<strong>и</strong><strong>на</strong> Q (ф<strong>и</strong>г. 6-1).<br />
H + H H 2 + Q<br />
Телата с по-н<strong>и</strong>ска енерг<strong>и</strong>я са по-стаб<strong>и</strong>лн<strong>и</strong>, по-устойч<strong>и</strong>в<strong>и</strong>.<br />
Следователно водород<strong>на</strong>та молекула е по-устойч<strong>и</strong>ва от свободн<strong>и</strong>те<br />
атом<strong>и</strong>.<br />
Основ<strong>на</strong> пр<strong>и</strong>ч<strong>и</strong><strong>на</strong> <strong>за</strong> свързването <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те е пон<strong>и</strong>жаването<br />
<strong>на</strong> енерг<strong>и</strong>ята <strong>и</strong>м в хода <strong>на</strong> в<strong>за</strong><strong>и</strong>модейств<strong>и</strong>ето.<br />
Връзк<strong>и</strong>те, ко<strong>и</strong>то се осъществяват между атом<strong>и</strong>те <strong>и</strong>л<strong>и</strong><br />
между йон<strong>и</strong>те във веществата, се <strong>на</strong>р<strong>и</strong>чат х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> връзк<strong>и</strong>.<br />
КОВАЛЕНТНА ВРЪЗКА<br />
Пр<strong>и</strong> пр<strong>и</strong>бл<strong>и</strong>жаването <strong>на</strong> два водородн<strong>и</strong> атома <strong>на</strong> достатъчно<br />
бл<strong>и</strong>зко разстоян<strong>и</strong>е, между тях възн<strong>и</strong>кват с<strong>и</strong>л<strong>и</strong> <strong>на</strong> в<strong>за</strong><strong>и</strong>модейств<strong>и</strong>е.<br />
Атом<strong>и</strong>те се отблъскват, ако електрон<strong>и</strong>те <strong>и</strong>м са с<br />
ед<strong>на</strong>кв<strong>и</strong> сп<strong>и</strong>нове. Ако електрон<strong>и</strong>те <strong>и</strong>м са с прот<strong>и</strong>воположн<strong>и</strong><br />
сп<strong>и</strong>нове, те образуват електрон<strong>на</strong> двойка. Тя е обща <strong>за</strong> двете<br />
ядра <strong>и</strong> свързва двата водородн<strong>и</strong> атома в молекула (ф<strong>и</strong>г. 6-2).<br />
Електрон<strong>на</strong> двойка, образува<strong>на</strong> от електрон<strong>и</strong> от разл<strong>и</strong>чн<strong>и</strong><br />
атом<strong>и</strong>, се <strong>на</strong>р<strong>и</strong>ча обща електрон<strong>на</strong> двойка.<br />
Чрез обща електрон<strong>на</strong> двойка се осъществява х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та<br />
връзка <strong>и</strong> в молекул<strong>и</strong>те <strong>на</strong> Cl 2 <strong>и</strong> HCl (ф<strong>и</strong>г. 6-3).<br />
Cl<br />
+<br />
Cl<br />
Cl<br />
Cl<br />
H<br />
+<br />
Cl<br />
H<br />
Cl<br />
неподелен<strong>и</strong> електронн<strong>и</strong> двойк<strong>и</strong><br />
Cl<br />
+<br />
Cl<br />
Cl<br />
Cl<br />
H<br />
+<br />
Cl<br />
H<br />
Cl<br />
обща електрон<strong>на</strong> двойка<br />
а)<br />
б)<br />
Ф<strong>и</strong>г. 6-3. Модел<strong>и</strong> <strong>на</strong> образуване <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> връзк<strong>и</strong> в молекул<strong>и</strong>те <strong>на</strong>: а) хлор Cl 2 ; б) хлороводород<br />
HCl<br />
24 СТРОЕЖ НА ВЕЩЕСТВАТА
Х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>ч<strong>на</strong> връзка, която се осъществява чрез общ<strong>и</strong> електронн<strong>и</strong><br />
двойк<strong>и</strong>, пр<strong>и</strong><strong>на</strong>длежащ<strong>и</strong> <strong>и</strong> <strong>на</strong> двата свър<strong>за</strong>н<strong>и</strong> атома,<br />
се <strong>на</strong>р<strong>и</strong>ча ковалент<strong>на</strong>.<br />
Образуването <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те връзк<strong>и</strong> може да се оз<strong>на</strong>ч<strong>и</strong> с<br />
Лю<strong>и</strong>сов<strong>и</strong> с<strong>и</strong>мвол<strong>и</strong> <strong>и</strong> формул<strong>и</strong> <strong>и</strong>л<strong>и</strong> с модел<strong>и</strong> (ф<strong>и</strong>г. 6-3). В Лю<strong>и</strong>сов<strong>и</strong>те<br />
формул<strong>и</strong> общата електрон<strong>на</strong> двойка се оз<strong>на</strong>чава с две точк<strong>и</strong><br />
между з<strong>на</strong>ц<strong>и</strong>те <strong>на</strong> двата свър<strong>за</strong>н<strong>и</strong> атома. Общата електрон<strong>на</strong><br />
двойка съответства <strong>на</strong> ед<strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>ч<strong>на</strong> връзка.<br />
+ H H H H H<br />
Cl + Cl Cl Cl Cl Cl<br />
+ Cl H Cl H Cl<br />
H<br />
H<br />
Освен с Лю<strong>и</strong>сов<strong>и</strong> формул<strong>и</strong>, х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те връзк<strong>и</strong> се оз<strong>на</strong>чават <strong>и</strong><br />
със структурн<strong>и</strong> формул<strong>и</strong>. В тях <strong>на</strong> всяка обща електрон<strong>на</strong><br />
двойка съответства ед<strong>на</strong> черта между з<strong>на</strong>ц<strong>и</strong>те <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те<br />
(ф<strong>и</strong>г. 6-4).<br />
КРАТНОСТ НА КОВАЛЕНТНАТА ВРЪЗКА<br />
Между два атома могат да се образуват повече от ед<strong>на</strong><br />
общ<strong>и</strong> електронн<strong>и</strong> двойк<strong>и</strong> (табл. 6-1). Тоз<strong>и</strong> брой определя кратността<br />
<strong>на</strong> ковалент<strong>на</strong>та връзка. В<strong>и</strong>довете ковалентн<strong>и</strong> връзк<strong>и</strong><br />
според кратността са представен<strong>и</strong> в табл<strong>и</strong>ца 6-1.<br />
Табл<strong>и</strong>ца 6-1. Кратност <strong>на</strong> ковалентн<strong>и</strong>те връзк<strong>и</strong><br />
Прост<strong>и</strong><br />
(eд<strong>и</strong>н<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>)<br />
В<strong>и</strong>дове ковалентн<strong>и</strong> връзк<strong>и</strong> по кратност<br />
двойн<strong>и</strong><br />
Сложн<strong>и</strong><br />
тройн<strong>и</strong><br />
H H<br />
О C О N N<br />
Cl Cl<br />
H<br />
H<br />
C C<br />
H<br />
H<br />
H<br />
C<br />
C<br />
H<br />
Cl Cl<br />
Cl Cl<br />
Ф<strong>и</strong>г. 6-4. В Лю<strong>и</strong>сов<strong>и</strong>те формул<strong>и</strong><br />
ед<strong>на</strong> ковалент<strong>на</strong> връзка се отбелязва<br />
с двойка точк<strong>и</strong>, в структурн<strong>и</strong>те<br />
формул<strong>и</strong> – с ед<strong>на</strong> черта между<br />
свър<strong>за</strong>н<strong>и</strong>те атом<strong>и</strong>.<br />
+<br />
H H H 2<br />
+<br />
N N N N<br />
Ф<strong>и</strong>г. 6-5<br />
H<br />
О<br />
H<br />
ЗДРАВИНА НА КОВАЛЕНТНАТА ВРЪЗКА<br />
Здрав<strong>и</strong><strong>на</strong>та <strong>на</strong> ковалентн<strong>и</strong>те връзк<strong>и</strong> се определя от енерг<strong>и</strong>ята,<br />
която се отделя пр<strong>и</strong> образуването <strong>и</strong>м. За разкъсването ù е<br />
необход<strong>и</strong>ма същата енерг<strong>и</strong>я.<br />
Връзката е по-здрава <strong>и</strong> по-трудно се разкъсва, ако пр<strong>и</strong> образуването<br />
є се отделя по-голямо кол<strong>и</strong>чество енерг<strong>и</strong>я. Напр<strong>и</strong>мер<br />
пр<strong>и</strong> образуването <strong>на</strong> трой<strong>на</strong>та връзка в азота се отделя два<br />
път<strong>и</strong> повече енерг<strong>и</strong>я, отколкото пр<strong>и</strong> образуването <strong>на</strong> простата<br />
ед<strong>и</strong>н<strong>и</strong>ч<strong>на</strong> връзка във водород<strong>на</strong>та молекула (ф<strong>и</strong>г. 6-5).<br />
Затова азотът трудно встъпва в х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> реакц<strong>и</strong><strong>и</strong>.<br />
ХИМИЧНА ВРЪЗКА<br />
25
Какво<br />
<strong>на</strong>уч<strong>и</strong>х<br />
Веществата са <strong>и</strong>зграден<strong>и</strong> от атом<strong>и</strong> <strong>и</strong> йон<strong>и</strong>, свър<strong>за</strong>н<strong>и</strong> помежду с<strong>и</strong> чрез<br />
х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> връзк<strong>и</strong>. Х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>ческ<strong>и</strong> свър<strong>за</strong>н<strong>и</strong>те атом<strong>и</strong> са енергет<strong>и</strong>чно по-стаб<strong>и</strong>лн<strong>и</strong><br />
от свободн<strong>и</strong>те.<br />
Ковалент<strong>на</strong>та х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>ч<strong>на</strong> връзка се осъществява чрез общ<strong>и</strong> електронн<strong>и</strong> двойк<strong>и</strong>.<br />
Х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те връзк<strong>и</strong> оз<strong>на</strong>чаваме с Лю<strong>и</strong>сов<strong>и</strong> <strong>и</strong>л<strong>и</strong> структурн<strong>и</strong> формул<strong>и</strong>.<br />
Поз<strong>на</strong>т<strong>и</strong> са прост<strong>и</strong> <strong>и</strong> сложн<strong>и</strong> ковалентн<strong>и</strong> връзк<strong>и</strong>.<br />
Още нещо<br />
<strong>за</strong>...<br />
Атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> благородн<strong>и</strong>те газове не образуват молекул<strong>и</strong>.<br />
Те съществуват самостоятелно <strong>и</strong> много рядко<br />
встъпват в х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> реакц<strong>и</strong><strong>и</strong>. Според създателя <strong>на</strong><br />
теор<strong>и</strong>ята <strong>за</strong> ковалент<strong>на</strong>та връзка Г. Лю<strong>и</strong>с пр<strong>и</strong>ч<strong>и</strong><strong>на</strong>та е<br />
в стаб<strong>и</strong>лн<strong>и</strong>я <strong>и</strong>м външен електронен слой с 8 електро<strong>на</strong><br />
(2 електро<strong>на</strong> <strong>за</strong> Не). Той смята, че пр<strong>и</strong> ковалентното<br />
свързване с общ<strong>и</strong> електронн<strong>и</strong> двойк<strong>и</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> друг<strong>и</strong>те<br />
елемент<strong>и</strong> също пр<strong>и</strong>доб<strong>и</strong>ват стаб<strong>и</strong>лен външен<br />
електронен слой.<br />
Въпрос<strong>и</strong> <strong>и</strong><br />
<strong>за</strong>дач<strong>и</strong><br />
1. Представете с модел<strong>и</strong> <strong>и</strong> с Лю<strong>и</strong>сов<strong>и</strong> с<strong>и</strong>мвол<strong>и</strong> <strong>и</strong> формул<strong>и</strong> образуването <strong>на</strong><br />
х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> връзк<strong>и</strong> в следн<strong>и</strong>те вещества: F 2 , HI, N 2 , H 2 S, NH 3 . Определете<br />
кратността <strong>на</strong> ковалентн<strong>и</strong>те връзк<strong>и</strong> в молекул<strong>и</strong>те <strong>и</strong>м.<br />
2. Структур<strong>на</strong>та формула можем да състав<strong>и</strong>м <strong>и</strong> като з<strong>на</strong>ем валентността<br />
<strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те. Всяка валентност се оз<strong>на</strong>чава с ед<strong>на</strong> черта, а <strong>за</strong> всек<strong>и</strong><br />
атом броят <strong>на</strong> черт<strong>и</strong>те трябва да е равен <strong>на</strong> валентността <strong>на</strong> елемента.<br />
Определете валентността <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те по даден<strong>и</strong>те модел<strong>и</strong> <strong>на</strong> съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я<br />
<strong>и</strong> съставете структурн<strong>и</strong>те формул<strong>и</strong> <strong>на</strong> веществата бромоводород<br />
HBr; амоняк NH 3 ; вода Н 2 O; метан СН 4 . Въз основа <strong>на</strong> структурн<strong>и</strong>те формул<strong>и</strong><br />
съставете <strong>и</strong> Лю<strong>и</strong>сов<strong>и</strong> формул<strong>и</strong> <strong>за</strong> веществата.<br />
H<br />
Br<br />
H<br />
O<br />
H<br />
H<br />
N<br />
H<br />
H<br />
H<br />
H<br />
C<br />
H<br />
H<br />
3. Изразете образуването <strong>на</strong> молекулата <strong>на</strong> к<strong>и</strong>слорода с Лю<strong>и</strong>сов<strong>и</strong> <strong>и</strong> със<br />
структурн<strong>и</strong> формул<strong>и</strong>.<br />
26 СТРОЕЖ НА ВЕЩЕСТВАТА
7. ВИДОВЕ КОВАЛЕНТНИ ВРЪЗКИ<br />
Вече з<strong>на</strong>ете, че ковалент<strong>на</strong>та връзка се образува с общ<strong>и</strong><br />
електронн<strong>и</strong> двойк<strong>и</strong>. Как са разпределен<strong>и</strong> те между атом<strong>и</strong>те в<br />
молекул<strong>и</strong>те <strong>на</strong> прост<strong>и</strong>те вещества <strong>и</strong> <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я?<br />
ЕЛЕКТРООТРИЦАТЕЛНОСТ<br />
В молекул<strong>и</strong>те <strong>на</strong> водорода <strong>и</strong> хлора общ<strong>и</strong>те електронн<strong>и</strong> двойк<strong>и</strong><br />
се пр<strong>и</strong>вл<strong>и</strong>чат ед<strong>на</strong>кво от двата свър<strong>за</strong>н<strong>и</strong> атома. В молекулата<br />
<strong>на</strong> хлороводорода хлорн<strong>и</strong>ят атом пр<strong>и</strong>вл<strong>и</strong>ча по-с<strong>и</strong>лно общата<br />
електрон<strong>на</strong> двойка към себе с<strong>и</strong>.<br />
Свойството <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong> да пр<strong>и</strong>вл<strong>и</strong>чат<br />
общ<strong>и</strong>те електронн<strong>и</strong> двойк<strong>и</strong> се <strong>на</strong>р<strong>и</strong>ча електроотр<strong>и</strong>цателност.<br />
Електроотр<strong>и</strong>цателността се бележ<strong>и</strong> с гръцката<br />
буква χ (х<strong>и</strong>).<br />
Атом<strong>и</strong>те с по-голяма електроотр<strong>и</strong>цателност пр<strong>и</strong>вл<strong>и</strong>чат<br />
по-с<strong>и</strong>лно общ<strong>и</strong>те електронн<strong>и</strong> двойк<strong>и</strong>.<br />
Електроотр<strong>и</strong>цателността е свър<strong>за</strong><strong>на</strong> със строежа <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те<br />
<strong>и</strong> се <strong>и</strong>зменя <strong>за</strong>кономерно по пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong> <strong>и</strong> груп<strong>и</strong> <strong>на</strong> пер<strong>и</strong>од<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та<br />
с<strong>и</strong>стема. В пр<strong>и</strong>ложен<strong>и</strong>е 1 в края <strong>на</strong> учебн<strong>и</strong>ка са предоставен<strong>и</strong><br />
данн<strong>и</strong> <strong>за</strong> относ<strong>и</strong>тел<strong>на</strong>та електроотр<strong>и</strong>цателност <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те.<br />
НЕПОЛЯРНИ И ПОЛЯРНИ КОВАЛЕНТНИ ВРЪЗКИ<br />
Въз основа <strong>на</strong> електроотр<strong>и</strong>цателността <strong>на</strong> свър<strong>за</strong>н<strong>и</strong>те<br />
атом<strong>и</strong> се обособяват два в<strong>и</strong>да ковалентн<strong>и</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> връзк<strong>и</strong> –<br />
ковалент<strong>на</strong> неполяр<strong>на</strong> <strong>и</strong> ковалент<strong>на</strong> поляр<strong>на</strong>.<br />
Сравнен<strong>и</strong>ето <strong>на</strong> тез<strong>и</strong> връзк<strong>и</strong> е представено в табл<strong>и</strong>ца 7-1.<br />
Табл<strong>и</strong>ца 7-1. Особеност<strong>и</strong> <strong>на</strong> в<strong>и</strong>довете ковалентн<strong>и</strong> връзк<strong>и</strong><br />
Вещество<br />
Сравнен<strong>и</strong>е <strong>на</strong> електроотр<strong>и</strong>цателността<br />
Модел <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та<br />
връзка в молекул<strong>и</strong>те<br />
Разпределен<strong>и</strong>е <strong>на</strong> общата<br />
електрон<strong>на</strong> двойка<br />
В<strong>и</strong>д ковалент<strong>на</strong><br />
връзка<br />
H 2<br />
χ H = χ H<br />
H<br />
H<br />
H<br />
с<strong>и</strong>метр<strong>и</strong>чно<br />
неполяр<strong>на</strong><br />
Cl 2<br />
χ Cl = χ Cl Cl<br />
Cl<br />
с<strong>и</strong>метр<strong>и</strong>чно неполяр<strong>на</strong><br />
<br />
+<br />
HCl χ H < χ Cl Cl<br />
нес<strong>и</strong>метр<strong>и</strong>чно поляр<strong>на</strong><br />
Като <strong>и</strong>зползвате табл<strong>и</strong>цата, оп<strong>и</strong>шете особеност<strong>и</strong>те <strong>на</strong><br />
двата в<strong>и</strong>да ковалент<strong>на</strong> връзка.<br />
Ковалент<strong>на</strong> неполяр<strong>на</strong> връзка се осъществява чрез общ<strong>и</strong><br />
електронн<strong>и</strong> двойк<strong>и</strong>, с<strong>и</strong>метр<strong>и</strong>чно разпределен<strong>и</strong> между двата<br />
свър<strong>за</strong>н<strong>и</strong> атома.<br />
ВИДОВЕ КОВАЛЕНТНИ ВРЪЗКИ<br />
27
Ковалент<strong>на</strong>та неполяр<strong>на</strong> връзка е характер<strong>на</strong> <strong>за</strong> прост<strong>и</strong>те<br />
вещества <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те неметал<strong>и</strong>.<br />
Изразете с Лю<strong>и</strong>сов<strong>и</strong> с<strong>и</strong>мвол<strong>и</strong> <strong>и</strong> формул<strong>и</strong> образуването <strong>на</strong><br />
ковалентн<strong>и</strong>те неполярн<strong>и</strong> връзк<strong>и</strong> в молекул<strong>и</strong>те <strong>на</strong> йода <strong>и</strong> азота.<br />
Ковалент<strong>на</strong> поляр<strong>на</strong> връзка се осъществява чрез общ<strong>и</strong><br />
електронн<strong>и</strong> двойк<strong>и</strong>, нес<strong>и</strong>метр<strong>и</strong>чно разпределен<strong>и</strong> между<br />
двата свър<strong>за</strong>н<strong>и</strong> атома.<br />
<br />
H<br />
H<br />
<br />
<br />
_<br />
2 _<br />
O<br />
108,5<br />
<br />
а)<br />
б)<br />
<br />
H<br />
Cl<br />
<br />
<br />
_<br />
Ф<strong>и</strong>г. 7-1. Нес<strong>и</strong>метр<strong>и</strong>чно разпределен<strong>и</strong>е<br />
<strong>на</strong> електр<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те <strong>за</strong>ряд<strong>и</strong> в<br />
молекул<strong>и</strong>те <strong>на</strong>:<br />
а) хлороводород HCl; б) вода H 2 O<br />
_<br />
O<br />
2 <br />
Ф<strong>и</strong>г. 7-2. С<strong>и</strong>метр<strong>и</strong>чно разпределен<strong>и</strong>е<br />
<strong>на</strong> електр<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те <strong>за</strong>ряд<strong>и</strong> в<br />
молекулата <strong>на</strong> CO 2<br />
C<br />
+<br />
–<br />
_ O C +<br />
2 O _<br />
_<br />
O<br />
Ковалент<strong>на</strong>та поляр<strong>на</strong> връзка се осъществява между елемент<strong>и</strong><br />
неметал<strong>и</strong>, ко<strong>и</strong>то <strong>и</strong>мат разл<strong>и</strong>ка в електроотр<strong>и</strong>цателността.<br />
По-електроотр<strong>и</strong>цателн<strong>и</strong>ят елемент пр<strong>и</strong>вл<strong>и</strong>ча към<br />
себе с<strong>и</strong> общата електрон<strong>на</strong> двойка. В резултат <strong>на</strong> това пр<strong>и</strong><br />
него възн<strong>и</strong>ква част<strong>и</strong>чен отр<strong>и</strong>цателен <strong>за</strong>ряд (δ–), а пр<strong>и</strong> друг<strong>и</strong>я<br />
елемент – част<strong>и</strong>чен полож<strong>и</strong>телен (δ+). Напр<strong>и</strong>мер:<br />
H δ+ Cl δ–<br />
Така нес<strong>и</strong>метр<strong>и</strong>чното разпределен<strong>и</strong>е <strong>на</strong> общата електрон<strong>на</strong><br />
двойка вод<strong>и</strong> до възн<strong>и</strong>кването <strong>на</strong> част<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> електр<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> <strong>за</strong>ряд<strong>и</strong> в<br />
молекулата.<br />
Изразете образуването <strong>на</strong> ковалент<strong>на</strong>та поляр<strong>на</strong> връзка в<br />
молекул<strong>и</strong>те <strong>на</strong> H 2 O, H 2 S, HBr <strong>и</strong> CO 2 . Определете по-електроотр<strong>и</strong>цателн<strong>и</strong>я<br />
елемент. Оз<strong>на</strong>чете част<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те електр<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> <strong>за</strong>ряд<strong>и</strong>.<br />
ПОЛЯРНИ И НЕПОЛЯРНИ МОЛЕКУЛИ<br />
В молекул<strong>и</strong>те <strong>на</strong> HCl <strong>и</strong> H 2 O връзк<strong>и</strong>те са ковалентн<strong>и</strong> полярн<strong>и</strong>.<br />
Разпределен<strong>и</strong>ето <strong>на</strong> електр<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те <strong>за</strong>ряд<strong>и</strong> е нес<strong>и</strong>метр<strong>и</strong>чно,<br />
оформят се два полюса – полож<strong>и</strong>телен <strong>и</strong> отр<strong>и</strong>цателен (ф<strong>и</strong>г. 7-1).<br />
Так<strong>и</strong>ва молекул<strong>и</strong> се <strong>на</strong>р<strong>и</strong>чат полярн<strong>и</strong> <strong>и</strong>л<strong>и</strong> д<strong>и</strong>пол<strong>и</strong> (двуполюсн<strong>и</strong>).<br />
В молекул<strong>и</strong>те <strong>на</strong> H 2 , Cl 2 , N 2 х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те връзк<strong>и</strong> са ковалентн<strong>и</strong><br />
неполярн<strong>и</strong>. Електр<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те <strong>за</strong>ряд<strong>и</strong> са с<strong>и</strong>метр<strong>и</strong>чно разположен<strong>и</strong>.<br />
Молекул<strong>и</strong>те <strong>на</strong> тез<strong>и</strong> вещества са неполярн<strong>и</strong>.<br />
Х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те връзк<strong>и</strong> между въглерода <strong>и</strong> к<strong>и</strong>слорода в молекулата<br />
<strong>на</strong> СО 2 са ковалентн<strong>и</strong> полярн<strong>и</strong>. Л<strong>и</strong>нейното разположен<strong>и</strong>е <strong>на</strong><br />
атом<strong>и</strong>те обаче вод<strong>и</strong> до с<strong>и</strong>метр<strong>и</strong>чно разпределен<strong>и</strong>е <strong>на</strong> електр<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те<br />
<strong>за</strong>ряд<strong>и</strong> (ф<strong>и</strong>г. 7-2). Центровете <strong>на</strong> полож<strong>и</strong>телн<strong>и</strong>те <strong>и</strong> <strong>на</strong><br />
отр<strong>и</strong>цателн<strong>и</strong>те <strong>за</strong>ряд<strong>и</strong> съвпадат. Молекулата <strong>на</strong> въглеродн<strong>и</strong>я<br />
д<strong>и</strong>окс<strong>и</strong>д е неполяр<strong>на</strong>.<br />
В<strong>и</strong>довете молекул<strong>и</strong> <strong>и</strong> в<strong>и</strong>дът <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та връзка в тях са<br />
представен<strong>и</strong> в табл<strong>и</strong>ца 7-2.<br />
Табл<strong>и</strong>ца 7-2. В<strong>и</strong>дове молекул<strong>и</strong><br />
В<strong>и</strong>дове<br />
молекул<strong>и</strong><br />
В<strong>и</strong>д <strong>на</strong><br />
ковалентн<strong>и</strong>те<br />
връзк<strong>и</strong><br />
Разпределен<strong>и</strong>е<br />
<strong>на</strong> електр<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те<br />
<strong>за</strong>ряд<strong>и</strong><br />
Модел <strong>на</strong><br />
молекул<strong>и</strong>те<br />
Пр<strong>и</strong>мер<strong>и</strong><br />
неполярн<strong>и</strong><br />
неполярн<strong>и</strong><br />
полярн<strong>и</strong><br />
с<strong>и</strong>метр<strong>и</strong>чнo<br />
с<strong>и</strong>метр<strong>и</strong>чнo<br />
<br />
<br />
H 2 , O 2 , Cl 2 , N 2<br />
CO 2 , CH 4<br />
полярн<strong>и</strong> полярн<strong>и</strong> нес<strong>и</strong>метр<strong>и</strong>чнo<br />
<br />
<br />
H 2 O, HCl, NH 3<br />
28 СТРОЕЖ НА ВЕЩЕСТВАТА
З<strong>на</strong>н<strong>и</strong>ята н<strong>и</strong> <strong>за</strong> в<strong>и</strong>да <strong>на</strong> молекул<strong>и</strong>те н<strong>и</strong> помагат да прогноз<strong>и</strong>раме<br />
свойства <strong>на</strong> веществата. Напр<strong>и</strong>мер веществата, <strong>и</strong>зграден<strong>и</strong><br />
от полярн<strong>и</strong> молекул<strong>и</strong>, <strong>и</strong>мат по-в<strong>и</strong>сок<strong>и</strong> температур<strong>и</strong> <strong>на</strong><br />
топене <strong>и</strong> к<strong>и</strong>пене от тез<strong>и</strong> с неполярн<strong>и</strong> молекул<strong>и</strong>.<br />
Какво<br />
<strong>на</strong>уч<strong>и</strong>х<br />
Електроотр<strong>и</strong>цателността е свойство <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те да пр<strong>и</strong>вл<strong>и</strong>чат общ<strong>и</strong>те<br />
електронн<strong>и</strong> двойк<strong>и</strong>.<br />
Пр<strong>и</strong> ковалент<strong>на</strong>та неполяр<strong>на</strong> връзка общ<strong>и</strong>те електронн<strong>и</strong> двойк<strong>и</strong> са с<strong>и</strong>метр<strong>и</strong>чно<br />
разпределен<strong>и</strong> между двата свър<strong>за</strong>н<strong>и</strong> атома, а пр<strong>и</strong> ковалент<strong>на</strong>та<br />
поляр<strong>на</strong> връзка – нес<strong>и</strong>метр<strong>и</strong>чно разпределен<strong>и</strong>.<br />
Полярността <strong>на</strong> молекул<strong>и</strong>те <strong>за</strong>в<strong>и</strong>с<strong>и</strong> от в<strong>и</strong>да <strong>на</strong> ковалент<strong>на</strong>та връзка <strong>и</strong> разпределен<strong>и</strong>ето<br />
<strong>на</strong> <strong>за</strong>ряд<strong>и</strong>те в пространството.<br />
Въпрос<strong>и</strong> <strong>и</strong><br />
<strong>за</strong>дач<strong>и</strong><br />
1. Подредете следн<strong>и</strong>те х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> елемент<strong>и</strong> по <strong>на</strong>растване <strong>на</strong> тях<strong>на</strong>та електроотр<strong>и</strong>цателност:<br />
S, Cl, Na, H, O, Br, Ca, Li, I, N, K, Mg, P. Използвайте<br />
пр<strong>и</strong>ложен<strong>и</strong>е 1 в края <strong>на</strong> учебн<strong>и</strong>ка.<br />
2. Определете в<strong>и</strong>да <strong>на</strong> ковалентн<strong>и</strong>те връзк<strong>и</strong> по полярност в следн<strong>и</strong>те вещества:<br />
H 2 , H 2 O, H 2 S, O 2 , SO 2 , Br 2 , Cl 2 O. Използвайте пр<strong>и</strong>ложен<strong>и</strong>е 1.<br />
3. Клас<strong>и</strong>ф<strong>и</strong>ц<strong>и</strong>райте веществата по в<strong>и</strong>да <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та връзка в тях: H 2 , Cl 2 O,<br />
N 2 , SO 3 , I 2 , HCl, P 2 O 3 , NH 3 . Използвайте пр<strong>и</strong>ложен<strong>и</strong>е 1.<br />
4. Молекулата <strong>на</strong> бел<strong>и</strong>я фосфор съдържа 4 атома, а таз<strong>и</strong> <strong>на</strong> простото вещество<br />
сяра – 8 атома. Фосфорът <strong>и</strong> сярата горят, като се образуват P 2 O 3<br />
<strong>и</strong> SO 2 . Определете в<strong>и</strong>да <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те връзк<strong>и</strong> в прост<strong>и</strong>те вещества <strong>и</strong> в<br />
окс<strong>и</strong>д<strong>и</strong>те.<br />
молекула сяра<br />
молекула бял фосфор<br />
ВИДОВЕ КОВАЛЕНТНИ ВРЪЗКИ<br />
29
<strong>8.</strong><br />
ЙОННА ВРЪЗКА.<br />
СТРОЕЖ НА МЕТАЛИТЕ<br />
Na<br />
+<br />
Cl<br />
+<br />
Na<br />
8 1 8 7 8<br />
2 2<br />
2<br />
11p + 17p 11p<br />
Cl<br />
8<br />
8<br />
2<br />
17p<br />
+<br />
Na Cl Na Cl<br />
Ф<strong>и</strong>г. 8-1. Образуване <strong>на</strong> йон<strong>и</strong>те<br />
в <strong>на</strong>тр<strong>и</strong>ев хлор<strong>и</strong>д<br />
–<br />
Йон<strong>и</strong>те, <strong>на</strong>ред с атом<strong>и</strong>те <strong>и</strong> молекул<strong>и</strong>те, са основн<strong>и</strong> град<strong>и</strong>вн<strong>и</strong><br />
част<strong>и</strong>ц<strong>и</strong> <strong>на</strong> веществата. З<strong>на</strong>ете, че йон<strong>и</strong>те се образуват пр<strong>и</strong><br />
отдаване <strong>и</strong> пр<strong>и</strong>емане <strong>на</strong> електрон<strong>и</strong>. Защо се образуват йон<strong>и</strong>те?<br />
Как се осъществява х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та връзка между тях?<br />
ЙОННА ВРЪЗКА<br />
Да разгледаме като пр<strong>и</strong>мер образуването <strong>на</strong> поз<strong>на</strong>т<strong>и</strong>я н<strong>и</strong><br />
<strong>на</strong>тр<strong>и</strong>ев хлор<strong>и</strong>д NaCl. Ед<strong>и</strong>н<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те електрон<strong>и</strong><br />
<strong>на</strong> <strong>на</strong>тр<strong>и</strong>ев<strong>и</strong>я <strong>и</strong> <strong>на</strong> хлорн<strong>и</strong>я атом<br />
от външн<strong>и</strong>я електронен слой образуват<br />
обща електрон<strong>на</strong> двойка.<br />
Разл<strong>и</strong>ката в електроотр<strong>и</strong>цателността<br />
<strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong><br />
<strong>на</strong>тр<strong>и</strong>й <strong>и</strong> хлор е много голяма. Хлорн<strong>и</strong>ят<br />
атом пр<strong>и</strong>вл<strong>и</strong>ча към себе с<strong>и</strong> общата<br />
електрон<strong>на</strong> двойка <strong>и</strong> се превръща в<br />
отр<strong>и</strong>цателен йон. Натр<strong>и</strong>ев<strong>и</strong>ят атом,<br />
„<strong>за</strong>губ<strong>и</strong>л“ електро<strong>на</strong> от външн<strong>и</strong>я с<strong>и</strong> електронен слой, се превръща<br />
в полож<strong>и</strong>телен йон (ф<strong>и</strong>г. 8-1). Между прот<strong>и</strong>воположно <strong>за</strong>реден<strong>и</strong>те<br />
йон<strong>и</strong> възн<strong>и</strong>кват електростат<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> с<strong>и</strong>л<strong>и</strong> <strong>на</strong> пр<strong>и</strong>вл<strong>и</strong>чане.<br />
Йон<strong>на</strong>та връзка се осъществява чрез електростат<strong>и</strong>чно<br />
в<strong>за</strong><strong>и</strong>модейств<strong>и</strong>е между прот<strong>и</strong>воположно <strong>за</strong>реден<strong>и</strong> йон<strong>и</strong>.<br />
Ф<strong>и</strong>г. 8-2. Горене <strong>на</strong> магнез<strong>и</strong>й<br />
Ф<strong>и</strong>г. 8-3. Температурата <strong>на</strong> сп<strong>и</strong>рт<strong>на</strong>та<br />
лампа не е достатъч<strong>на</strong> <strong>за</strong><br />
стапянето <strong>на</strong> <strong>на</strong>тр<strong>и</strong>ев хлор<strong>и</strong>д.<br />
Образуването <strong>на</strong> йон<strong>и</strong>те <strong>и</strong> <strong>на</strong> йон<strong>на</strong>та връзка в NaCl може<br />
да се <strong>и</strong>зраз<strong>и</strong> с модел<strong>и</strong> (ф<strong>и</strong>г. 8-1) <strong>и</strong>л<strong>и</strong> с х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чно уравнен<strong>и</strong>е.<br />
2e<br />
2Na + Cl<br />
2<br />
2NaCl<br />
Йонн<strong>и</strong>те х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> връзк<strong>и</strong> са характерн<strong>и</strong> <strong>за</strong> съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я, образуван<strong>и</strong><br />
от метал<strong>и</strong> <strong>и</strong> неметал<strong>и</strong>.<br />
Ослеп<strong>и</strong>тел<strong>на</strong>та бяла светл<strong>и</strong><strong>на</strong> <strong>на</strong> фойерверк<strong>и</strong>те се дълж<strong>и</strong><br />
<strong>на</strong> свързването <strong>на</strong> метала магнез<strong>и</strong>й с к<strong>и</strong>слорода от въздуха.<br />
Образува се магнез<strong>и</strong>ев окс<strong>и</strong>д (ф<strong>и</strong>г. 8-2). Оз<strong>на</strong>чете с модел<strong>и</strong> <strong>и</strong> с<br />
х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чно уравнен<strong>и</strong>е образуването <strong>на</strong> йон<strong>на</strong>та връзка в магнез<strong>и</strong>ев<strong>и</strong>я<br />
окс<strong>и</strong>д Mg 2+ O 2– .<br />
Йон<strong>на</strong>та връзка се отл<strong>и</strong>чава с голяма здрав<strong>и</strong><strong>на</strong>. Тя трудно се<br />
разкъсва. Това определя няко<strong>и</strong> от свойствата <strong>на</strong> йонн<strong>и</strong>те съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я<br />
– сравн<strong>и</strong>телно голяма твърдост <strong>и</strong> в<strong>и</strong>сок<strong>и</strong> температур<strong>и</strong><br />
<strong>на</strong> топене (ф<strong>и</strong>г. 8-3).<br />
Йон<strong>и</strong>те Na + , Mg 2+ , Cl – са прост<strong>и</strong> йон<strong>и</strong>. Съществуват <strong>и</strong> сложн<strong>и</strong><br />
йон<strong>и</strong>, съставен<strong>и</strong> от няколко атома, свър<strong>за</strong>н<strong>и</strong> с ковалентн<strong>и</strong><br />
връзк<strong>и</strong>. Такъв е поз<strong>на</strong>т<strong>и</strong>ят в<strong>и</strong> от основ<strong>и</strong>те х<strong>и</strong>дрокс<strong>и</strong>ден йон<br />
OH – . Сулфатн<strong>и</strong>ят SO 4 2– <strong>и</strong> н<strong>и</strong>тратн<strong>и</strong>ят NO 3 – йон също са сложн<strong>и</strong><br />
йон<strong>и</strong>. Връзк<strong>и</strong>те между атом<strong>и</strong>те в сложн<strong>и</strong>те йон<strong>и</strong> са ковалентн<strong>и</strong><br />
полярн<strong>и</strong>.<br />
30 СТРОЕЖ НА ВЕЩЕСТВАТА
Йон<strong>и</strong>те в йонн<strong>и</strong>те съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я са прав<strong>и</strong>лно подреден<strong>и</strong> <strong>и</strong> свър<strong>за</strong>н<strong>и</strong><br />
в кр<strong>и</strong>стал<strong>на</strong> решетка, а не в отделн<strong>и</strong> молекул<strong>и</strong> (ф<strong>и</strong>г. 8-4).<br />
Х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та формула <strong>на</strong> йонн<strong>и</strong>те съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я показва само<br />
<strong>на</strong>й-простото съотношен<strong>и</strong>е между йон<strong>и</strong>те в решетката.<br />
Напр<strong>и</strong>мер <strong>на</strong>й-простото съотношен<strong>и</strong>е между йон<strong>и</strong>те в NaCl e<br />
1:1, а в CaCl 2 e 1:2.<br />
МЕТАЛНА ВРЪЗКА<br />
В метал<strong>и</strong>те атом<strong>и</strong>те са плътно разположен<strong>и</strong> ед<strong>и</strong>н до друг.<br />
Те <strong>и</strong>мат малък брой електрон<strong>и</strong> във външн<strong>и</strong>я слой, ко<strong>и</strong>то се пр<strong>и</strong>вл<strong>и</strong>чат<br />
по-слабо от ядрото. Затова атом<strong>и</strong>те лесно се превръщат<br />
в полож<strong>и</strong>телно <strong>за</strong>реден<strong>и</strong> йон<strong>и</strong>. Електрон<strong>и</strong>те от външн<strong>и</strong>я<br />
електронен слой са общ<strong>и</strong> <strong>за</strong> плътно разположен<strong>и</strong>те металн<strong>и</strong><br />
йон<strong>и</strong> (ф<strong>и</strong>г. 8-5). Тез<strong>и</strong> електрон<strong>и</strong> са в непрекъс<strong>на</strong>то дв<strong>и</strong>жен<strong>и</strong>е <strong>и</strong><br />
<strong>на</strong>подобяват „море от електрон<strong>и</strong>“, в което са потопен<strong>и</strong> йон<strong>и</strong>те.<br />
Чрез тях се осъществява метал<strong>на</strong>та връзка.<br />
Метал<strong>на</strong>та връзка определя общ<strong>и</strong>те ф<strong>и</strong>з<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> свойства <strong>на</strong><br />
прост<strong>и</strong>те вещества метал<strong>и</strong>.<br />
Ф<strong>и</strong>г. 8-4. В магнез<strong>и</strong>ев<strong>и</strong>я окс<strong>и</strong>д йон<strong>и</strong>те<br />
са прав<strong>и</strong>лно подреден<strong>и</strong> в кр<strong>и</strong>стал<strong>на</strong><br />
решетка.<br />
Ф<strong>и</strong>г. 8-5. В <strong>на</strong>тр<strong>и</strong>я връзката е метал<strong>на</strong>.<br />
Какво<br />
<strong>на</strong>уч<strong>и</strong>х<br />
Йон<strong>на</strong>та връзка се осъществява чрез електростат<strong>и</strong>чно в<strong>за</strong><strong>и</strong>модейств<strong>и</strong>е<br />
между прот<strong>и</strong>воположно <strong>за</strong>реден<strong>и</strong> йон<strong>и</strong>. Съществуват прост<strong>и</strong> <strong>и</strong> сложн<strong>и</strong> йон<strong>и</strong>.<br />
Метал<strong>на</strong>та връзка се осъществява чрез общ<strong>и</strong> електрон<strong>и</strong> от външн<strong>и</strong>я<br />
електронен слой <strong>на</strong> вс<strong>и</strong>чк<strong>и</strong> атом<strong>и</strong>.<br />
Още нещо<br />
<strong>за</strong>...<br />
Теор<strong>и</strong>ята <strong>за</strong> йон<strong>на</strong>та връзка е предложе<strong>на</strong> от немск<strong>и</strong>я ф<strong>и</strong>з<strong>и</strong>к<br />
<strong>и</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>к Валтер Косел през 1916 г.<br />
Образуването <strong>на</strong> няко<strong>и</strong> йон<strong>и</strong> може да се осъществ<strong>и</strong> пр<strong>и</strong> в<strong>за</strong><strong>и</strong>модейств<strong>и</strong>е<br />
<strong>на</strong> молекул<strong>и</strong>. Така газовете амоняк NH 3 <strong>и</strong> хлороводород<br />
HCl в<strong>за</strong><strong>и</strong>модействат <strong>и</strong> се получава йонното съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>е<br />
амон<strong>и</strong>ев хлор<strong>и</strong>д NH 4 + Cl – , <strong>и</strong>звестно в практ<strong>и</strong>ката като н<strong>и</strong>шадър.<br />
В лаборатор<strong>и</strong>ята тоз<strong>и</strong> оп<strong>и</strong>т се <strong>на</strong>р<strong>и</strong>ча „д<strong>и</strong>м без огън“<br />
(ф<strong>и</strong>г. 8-6).<br />
Ф<strong>и</strong>г. 8-6. „Д<strong>и</strong>м без огън“<br />
Въпрос<strong>и</strong> <strong>и</strong><br />
<strong>за</strong>дач<strong>и</strong><br />
1. От оз<strong>на</strong>чен<strong>и</strong>те със с<strong>и</strong>мвол<strong>и</strong> елемент<strong>и</strong> S, Na, H, O, Br, Ca подберете поне<br />
две двойк<strong>и</strong>, между ко<strong>и</strong>то според вас може да се образува йон<strong>на</strong> връзка.<br />
Изберете <strong>и</strong> две двойк<strong>и</strong> елемент<strong>и</strong>, между ко<strong>и</strong>то може да се образува ковалент<strong>на</strong><br />
връзка. Обосновете ваш<strong>и</strong>я <strong>и</strong>збор.<br />
2. Изразете със схем<strong>и</strong> образуването <strong>на</strong> йон<strong>и</strong>те Ca 2+ , S 2– , Li + , Br – от съответн<strong>и</strong>те<br />
атом<strong>и</strong>.<br />
3. Изразете със схем<strong>и</strong> <strong>и</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> уравнен<strong>и</strong>я образуването <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те връзк<strong>и</strong><br />
в CaCl 2 , Na 2 S.<br />
ЙОНА ВРЪЗКА. СТРОЕЖ НА МЕТАЛИТЕ<br />
31
9. ХИМИЧНИ ВРЪЗКИ<br />
Теор<strong>и</strong>ята <strong>за</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та връзка обяснява образуването<br />
<strong>на</strong> молекул<strong>и</strong>те <strong>и</strong> <strong>на</strong> йон<strong>и</strong>те. С ней<strong>на</strong><br />
помощ можете да определ<strong>и</strong>те в<strong>и</strong>да <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те<br />
връзк<strong>и</strong> във веществата, част<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те <strong>и</strong>л<strong>и</strong><br />
цел<strong>и</strong>те <strong>за</strong>ряд<strong>и</strong> <strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>и</strong> йон<strong>и</strong>те в съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>ята,<br />
в<strong>и</strong>да <strong>на</strong> молекул<strong>и</strong>те.<br />
ЗАДАЧА 1 Ко<strong>и</strong> от следн<strong>и</strong>те дум<strong>и</strong> <strong>и</strong> <strong>и</strong>зраз<strong>и</strong> се<br />
от<strong>на</strong>сят съответно до ковалент<strong>на</strong>та неполяр<strong>на</strong>,<br />
ковалент<strong>на</strong>та поляр<strong>на</strong> <strong>и</strong> йон<strong>на</strong>та връзка?<br />
обща електрон<strong>на</strong> двойка, преход <strong>на</strong> електрон<strong>и</strong>,<br />
с<strong>и</strong>метр<strong>и</strong>чно разпределен<strong>и</strong>е, нес<strong>и</strong>метр<strong>и</strong>чно<br />
разпределен<strong>и</strong>е, проста връзка, слож<strong>на</strong><br />
връзка.<br />
ЗАДАЧА 2 Между атом<strong>и</strong>те <strong>на</strong> ко<strong>и</strong> елемент<strong>и</strong><br />
се образува съответно ковалент<strong>на</strong> неполяр<strong>на</strong>,<br />
ковалент<strong>на</strong> поляр<strong>на</strong> <strong>и</strong> йон<strong>на</strong> връзка? Подберете<br />
съответн<strong>и</strong> пр<strong>и</strong>мер<strong>и</strong>.<br />
ЗАДАЧА 3 Няко<strong>и</strong> елемент<strong>и</strong> проявяват постоян<strong>на</strong><br />
валентност, <strong>за</strong>щото участват в образуването<br />
<strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> връзк<strong>и</strong> с ед<strong>и</strong>н <strong>и</strong> същ брой<br />
електрон<strong>и</strong>. Так<strong>и</strong>ва са водородът, к<strong>и</strong>слородът,<br />
флуорът, елемент<strong>и</strong>те от 1, 2, 13 група.<br />
Определете в<strong>и</strong>да <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те връзк<strong>и</strong> във<br />
веществата H 2 , H 2 O, CaF 2 , HF, NH 3 . Оз<strong>на</strong>чете<br />
образуването <strong>и</strong>м с подходящ<strong>и</strong> модел<strong>и</strong>.<br />
ЗАДАЧА 4 З<strong>на</strong>ете, че въглеродът проявява<br />
променл<strong>и</strong>ва валентност. Тя се обяснява с прем<strong>и</strong><strong>на</strong>ването<br />
<strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те от основно във възбудено<br />
състоян<strong>и</strong>е пр<strong>и</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те реакц<strong>и</strong><strong>и</strong><br />
(ф<strong>и</strong>г. 9-1).<br />
C<br />
основно<br />
състоян<strong>и</strong>е<br />
E<br />
C<br />
възбудено<br />
състоян<strong>и</strong>е<br />
Ф<strong>и</strong>г. 9-1<br />
Оз<strong>на</strong>чете образуването <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> връзк<strong>и</strong> в<br />
молекулата <strong>на</strong> CO 2 <strong>и</strong> <strong>на</strong> метан СН 4 .<br />
Въглеродн<strong>и</strong>те атом<strong>и</strong> <strong>и</strong>мат <strong>и</strong> свойството да<br />
се свързват помежду с<strong>и</strong> с прост<strong>и</strong> <strong>и</strong> със сложн<strong>и</strong><br />
връзк<strong>и</strong>. По даден<strong>и</strong>те структурн<strong>и</strong> формул<strong>и</strong> определете<br />
в<strong>и</strong>да <strong>на</strong> вс<strong>и</strong>чк<strong>и</strong> връзк<strong>и</strong> в молекул<strong>и</strong>те <strong>на</strong><br />
етан С 2 Н 6 , етен C 2 H 4 <strong>и</strong> ет<strong>и</strong>н C 2 H 2 .<br />
H H H H<br />
H C C H C C H C C H<br />
H H H H<br />
етан C 2 H 6 етен C 2 H 4 ет<strong>и</strong>н C 2 H 2<br />
ЗАДАЧА 5 Подредете по полярност <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та<br />
връзка водородн<strong>и</strong>те съед<strong>и</strong>нен<strong>и</strong>я <strong>на</strong> елемент<strong>и</strong>те<br />
от VIIA (17) група, като <strong>и</strong>зползвате<br />
пр<strong>и</strong>ложен<strong>и</strong>е 1. Обосновете отговора с<strong>и</strong>, като<br />
<strong>и</strong>зползвате дум<strong>и</strong>те електроотр<strong>и</strong>цателност,<br />
обща електрон<strong>на</strong> двойка, <strong>на</strong>й-голяма, <strong>на</strong>й-малка,<br />
пр<strong>и</strong>вл<strong>и</strong>ча, по-с<strong>и</strong>лно, по-слабо.<br />
ЗАДАЧА 6 Даден<strong>и</strong> са х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong><br />
водород, к<strong>и</strong>слород <strong>и</strong> калц<strong>и</strong>й. Зап<strong>и</strong>шете формул<strong>и</strong>те<br />
<strong>на</strong> веществата, ко<strong>и</strong>то те могат да<br />
образуват. Определете в<strong>и</strong>да <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те<br />
връзк<strong>и</strong> в <strong>за</strong>п<strong>и</strong>сан<strong>и</strong>те вещества. Оз<strong>на</strong>чете,<br />
където е необход<strong>и</strong>мо, част<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те <strong>и</strong> пълн<strong>и</strong>те<br />
електр<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> <strong>за</strong>ряд<strong>и</strong>.<br />
ЗАДАЧА 7 Клас<strong>и</strong>ф<strong>и</strong>ц<strong>и</strong>райте веществата по<br />
в<strong>и</strong>да <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>ч<strong>на</strong>та връзка в тях: NaBr, CaH 2 ,<br />
H 2 , Cl 2 O, N 2 , SO 3 , I 2 , KH, HCl, K 2 S, Mg, Na 2 O,<br />
CaCl 2 , Li, K 2 S, CaO, PH 3 .<br />
ЗАДАЧА 8 Изразете с х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чно уравнен<strong>и</strong>е<br />
процеса <strong>на</strong> образуване <strong>на</strong> Са 2+ О 2– от съответн<strong>и</strong>те<br />
прост<strong>и</strong> вещества <strong>и</strong> оз<strong>на</strong>чете прехода <strong>на</strong><br />
електрон<strong>и</strong>.<br />
ЗАДАЧА 9 Всек<strong>и</strong> от <strong>на</strong>с всек<strong>и</strong>дневно <strong>и</strong>зползва<br />
паста <strong>за</strong> зъб<strong>и</strong>. В състава є се включват<br />
калц<strong>и</strong>ев<strong>и</strong> Ca 2+ <strong>и</strong> флуор<strong>и</strong>дн<strong>и</strong> F – йон<strong>и</strong>. От друга<br />
стра<strong>на</strong>, прост<strong>и</strong>те вещества флуор <strong>и</strong> калц<strong>и</strong>й<br />
в<strong>за</strong><strong>и</strong>модействат акт<strong>и</strong>вно с водата <strong>и</strong> могат да<br />
<strong>на</strong>несат много тежк<strong>и</strong> поражен<strong>и</strong>я <strong>на</strong> орган<strong>и</strong>зма.<br />
На какво се дължат тез<strong>и</strong> разл<strong>и</strong>ч<strong>и</strong>я в свойствата<br />
<strong>на</strong> атом<strong>и</strong>те <strong>и</strong> йон<strong>и</strong>те <strong>на</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong>те елемент<strong>и</strong><br />
калц<strong>и</strong>й <strong>и</strong> флуор? Сравнете строежа <strong>на</strong><br />
атом<strong>и</strong>те <strong>и</strong> йон<strong>и</strong>те <strong>на</strong> тез<strong>и</strong> х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>чн<strong>и</strong> елемент<strong>и</strong>,<br />
като <strong>и</strong>зползвате дум<strong>и</strong>те протон, електрон,<br />
атомно ядро, електрон<strong>на</strong> обв<strong>и</strong>вка, ед<strong>на</strong>къв, разл<strong>и</strong>чен.<br />
32 СТРОЕЖ НА ВЕЩЕСТВАТА
ISBN 978-954-324-XXX-X<br />
XXXX<br />
Учебн<strong>и</strong>к по <strong>Х<strong>и</strong>м<strong>и</strong>я</strong> <strong>и</strong> <strong>опазване</strong> <strong>на</strong> окол<strong>на</strong>та <strong>среда</strong> <strong>за</strong> <strong>8.</strong> <strong>клас</strong> <strong>и</strong>л<strong>и</strong><br />
<strong>за</strong> 9. <strong>клас</strong> пр<strong>и</strong> обучен<strong>и</strong>е с <strong>и</strong>нтенз<strong>и</strong>вно <strong>и</strong>зучаване <strong>на</strong> чужд ез<strong>и</strong>к